DIGITALNA ARHIVA ŠUMARSKOG LISTA
prilagođeno pretraživanje po punom tekstu
ŠUMARSKI LIST 8/1954 str. 12 <-- 12 --> PDF |
Kompleksija 005 daje samo ove različite permutacije 005, 050, 500 014 „ „´ „ „ „ : 014, 041, 104, 140, 401, 410 023 „ „ „ „ „ : 023, 032, 203, 230, 302, 320 113 „ „ „ „ „ : 113, 131, 311 122 „ „ „ „ „ : 122, 212, 221 Svega ima dakle 21 varijacija sa ponavljanjem treće klase od zadanih šest elemenata, u kojima zbroj elemenata (zrna) iznosi 5. Time smo dobili odgovor na prvo pitanje. Da odgovorimo na drugo pitanje, izračunaćemo intenzitet klijavosti i srednje vrijeme klijanj a za svaku pojedinu varijaciju i to tako, da te varijacije odmah poredamo po njihovoj vrijednosti, t. j . po intenzitetim a klijavosti. 0 1 2a 2b 3a 3b 4a 5 0 = 0 4 0 = 0 3 0 = 0 4 0 = 0 2 0 = 0 3 0 = 0 1 0 = 0 0 1=0 1 1 = 1 2 1=2 0 1=0 3 1=3 1 1 = 1 4 1 = 4 0 2 = 0 0 2 = 0 0 2 = 0 1 2 = 2 0 2 = 0 1 2 = 2 0 2 = 0 0 3 = 0 0 3 = 0 0 3 = 0 0 3 = 0 0 3 = 0 0 3 = 0 0 3 = 0 .5 0 5 1 5 2 5 2 5 3 5 3 5 4 ´ = 0: 5 = 0,0 1 : 5 = 0.2 2: 5 = 0,4 2: 5 = 0,4 3: 5 - 0,6 3: 5 = 0,6 4: 5 =0,8 4b 4c 5a 5b 5c 6a 6b 2 0 = 0 3 0=0 0 0=0 1 0 = 0 2 0 = 0 0 0 = 0 1 0 = 0 2 1 = 2 0 1=0 5 1=5 3 1=3 1 1 = 1 4 1 = 4 2 1=2 1 2 = 2 2 2 = 4 0 2 = 0 1 2 = 2 2 2 = 4 1 2 = 2 2 2 = 4 0 3 = 0 0 3 = 0 0 3 = 0 0 3 = 0 0 3 = 3 0 3 = 0 0 3 = 0 5 4 5 4 5 5 5 5 5 5 5 6 5 6 r ,= 4: 5 = 0,8 4: 5 = 0,8 5: 5 = 1,0 5: 5 = 1,0 5: 5= 1,0 6: 5 = 1,2 4: 5 = 1,2 6c 7a 7b 8a 8b 9 10 2 0 = 0 0 0 = 0 1 0 = 0 0 0 = 0 1 0 = 0 0 0 = 0 0 0= 0 0 1 = 0 3 1=3 1 1 = 1 2 1=2 0 1=0 1 1 = 1 0 1 = 0 3 2 = 6 2 2 = 4 3 2 = 6 3 2 = 6 4 2 = 8 4 2 = 8 5 .2= 10 0 -3 = 0 0 3 = 0 0 3 = 0 0 3 = 0 0 3 = 0 0 3 = 0 0 3= 0 5 6 5 7 5 7 5 8 5 8 5 9 5 10 ´ = 6: 5 = 1,2 7:5= 1,4 7 5 = 1,4 8: 5 = 1,6 8: 5 = 1,6 9: 5 = 1,8 10 :5 = 2,0 Posljednja je cifra u prvoj koloni svih nizova uvijek 0, jer odmah nakon pola ganja zrna u klijalo nije sigurno ni jedno zrno proklijalo, pa je prema tome i po sljednji parcijalni produkat u trećoj koloni u svim gornjim nizovima jednak 0. To dakako ne mora uvijek biti, ali je u našem primjeru tako, jer tražimo vrijednost zrna, koja su klijala prva 3 dana. Tri puna dana nije nijedno zrno klijalo. I prvi je parcijalni produkt, kako smo već objasnili, uvijek jednak 0. To se potpuno podudara sa pravilom statičkog računa: ako koja sila ili rezultanta sila prolazi kroz tačku ili pravac obrtanja (u nas tačka promatranja), onda je statički rmomenat te sile ili te rezultante sila jednak nuli. Zbroj brojeva prve kolone daje ukupni broj proklijalih zrna. Zbrojevi parcijalnih produkata u trećoj koloni daju intenzitete klijavosti. Srednje vrijeme klijanja izračunato je u svakom nizu ispod spomenutih zbrojeva. |