DIGITALNA ARHIVA ŠUMARSKOG LISTA
prilagođeno pretraživanje po punom tekstu
ŠUMARSKI LIST 6/1943 str. 14 <-- 14 --> PDF |
netopive spojeve, te bi od njih koža postala tvrda, krhka i pjegava. Kod kromnog štavila već neznatni tragovi vapna djeluju veoma nepovoljno na štavljenja. Koža za podplate izapira se obično u bačvama, koje se okreću oko šuplje osovine, kroz koju dolazi u bačvu uviek čista voda. Još brže se očisti koža, od vapna, ako u vodu nalijemo malo solne ili mravi je kiseline. Tanke, meke kože kao kože za rukavice i sve kože bolje vrste moraju se podpuno očistiti od vapna, a za to se upotrebljava nečist od pasa, kokoši i golubova ili posije. Nečist životinja sadrži razne encime, koji nakon nekoliko dana prelaze u vrienje, isto tako prelaze u vrienje i posije, te se tako koža posve očisti od kreča. Ujedno postaje koža takvim postupkom gladka, meka i raztegljiva. Gadan i neugodan rad sa nečisti zamjenjuje se u novije vrieme upotrebom raznih umjetnih sredstava za čišćenje vapna. Pošto uza svu pažnju ostaje na koži ipak nešto dlaka, moraju se ove skinuti veoma oštrim orudjem, pri čemu se mora sa najvećom pažnjom postupati, jer oštrice noževa ostavljaju tragove na koži i kod samog nespretnog podizanja noževa. Svi do sada opisani radovi obavljaju se u praonicama. Kože, koje dolaze iz praonice, stavljaju se najprije u već upotrebljene raztopine biljnih štavila, gdje proces učinjanja počinje. Kože se u toj raztopini najprije oboje i nabubre. Bubrenje je jače, što više kiselina ima u raztopini. Koža, koja jako nabubri, postaje daljnim činjenjem čvrsta i tvrda. Zato se za činjenje podplata uzimaju kiselije raztopine, da koža bolje nabubri, dok se za sve ostale kože mogu upotriebiti manje kisele raztopine. Kože su na početku činjenja najosjetljivije prema kiselinama, kasnije je sadržaj kiselina od manjeg uticaja za kakvoću kože. Nakon ovog bubrenja koža u manje ili više kiselim raztopinama počinje tek pravo učinjanje. Uglavnom možemo razlikovati dva načina učinjanja i to činjenje sa trieslima u jamama i činjenje sa ekstraktima. Učinjanje koža po čiva na principu, da sve tvari u raztopini štavila (treslovina i netreslovine), u koju su kože umočene, difundiraju u kožu tako dugo, dokizmedju kožairaztopina ne nastupi izvjestna ravnoteža, odnosno dok se vadjenjem koža iz raztopine cio proces ne prekine. Za tok učinjanja i za koncentraciju raztopine postavio je Schroder ovo z 1 a t n o p r a v i 1 o za učinjanje: Činjenje mora početi u slabim raztopinama, a sadržaj raztopina mora se pravilno i postepeno pojačati. Što se pravilnije i postepenije sadržaj treslovine u raztopinama pojačava, to je jednolični je i činjenje i to više treslovine prima koža u se. Činjenje treba dakle da počne u slaboj raztopini i da se nastavi u sve jačoj. Ovo je prije bilo težko provesti, jer nije bilo koncentriranih ekstrakta, koja je kožar po potrebi mogao razriediti. Upotrebom ekstrakta se gustoća (koncentracija) raztopine može lako po potrebi mienjati. Pri odredjivanju sadržaja treslovine služe se kožari areometrima. Što je veća specifična težina raztopine, to više viri iz vode staklena ciev areometra napunjena živom. Stepeni jakosti odredjuju se obično po sistemu Baume (skraćeno ..). I u početnom stadiju činjenja, koji Niemci zovu Farbengang, jer u tom stadiju, kako smo već spomenuli kože primaju boju, stavljaju se kože u sve jaisče raztopine. Jame . posude, u kojima počinje činjenje su ili od hrastova ili smrčeva drveta, ili od betona. One su ili okrugle ili četverouglaste, najčešće po 2 m duge, široke i duboke. Obično je 6—10 ovakih jama ili posuda povezano u jedan niz. Ako stoji na razpolaganju 8 posuda, i ako se sa 1 označi uviek posuda sa najnovijom / 1 I 2 I 3 i najjačom raztopinom, a sa 8 posuda, u kojoj činjenje počinje, ona sa najviše iztrošenom, dakle najslabijom, najstarijom raztopinom, odigrava se cieU postupak na sliedeći način. Uviek kada se iz 1 izvadi jedna partija koža, koja je prošla već cio niz posuda, pomiču se sve partije unapried, tako da dodju u sliedeću posudu sa jačom raztopinom. Pri tome postaje posuda 1, koja je do sada sadržavala najjaču raztopinu, posudom 2, jer je ta do sada najjača raztopina postala druga najjača raztopina. Posuda 2 postaje posudom 3, 3 postaje 4, i tako redom. Najslabija raztopina nalaziti će se u dosadan joj posudi 7. Posuda 8 ostaje slobodna. Ali pošto i partija iz prvobitne posude 2 mora doći u posve svježu još neupotrebljenu 176 |