DIGITALNA ARHIVA ŠUMARSKOG LISTA
prilagođeno pretraživanje po punom tekstu
ŠUMARSKI LIST 12/1934 str. 6 <-- 6 --> PDF |
Za plod je ime ž i r, kao i kod bukve, izuzimajući selo Galište, kako je već spomenuto kod bukve. Kapica ploda naziva se šešarico m u selu Smolaru ispod Belasice (kod Strumice), a kožmurko m u selu Gradištu u Žegligovskome srezu. Ovako se isto ona naziva i oko Ibra. U Trnovskoj opštini u Deževskome srezu (Novi Pazar) nazivaju je korubom, a u selu Borčanu u Mitrovačkome srezu o k 1 a p i n o m. Ouercus coccifera, prnar je rasprostranjen kroz Đevđelijski i Dojranski srez, a delom i kroz Negotinski i Strumički srez (kod varoši Strumice). On se upravo pojavljuje onde gde je jak uticaj sredozemne klime, obrazujući i prostrane čiste šume. Tačno rasprostranjenje vidi se na karti šuma. Penje se do 600, pa i 700 m. nad morem. Može se naći na dosta suvom i siromašnom zemljištu krečne i silikatne podloge. Pojavljuje se samo izuzetno u obliku grma, dok je oblik žbuna pravilo (si. 1). Taj oblik je posledica postupanja ljudi i stoke sa njime, a ne njegove prirode. Ovde i onde sačuvali su se grmovi u primesi kao kod sela Tatarlije gde je u 1922 god. bilo 17 drveta (si. 2), kod sela Terzelija 10 drveta, kod sela Gabrova oko 50 drveta, kod sela Mirovča 1 drvo i u selu Smokvici oko 15 drveta. Jedno drvo kod sela Tatarlija debelo je 80 cm., a ima ih nekoliko od 60 cm. Visina je kod nekih i do 12 m. Narod pravi razliku između beloga i crnoga prnara. Njegovo razlikovanje vrši se prema lišću i pupoljcima. Ouercus macedonica ima razna imena. Tako su imena cer, hrastinski cer ili dab, crvenika oko Treske u Poreču i delu Donjopološkog sreza do Poreča. Zatim se čuje nizinsk i ce r u selu Galištu u Kavadarskome srezu i s 1 a d u n kraj Prespanskoga Jezera u selima Konjskom i Stenju. Ovaj hrast se nalazi samo lokalno na mestima sa blažijom klimom. Tako ga ima u Kavadarskome srezu kod sela Gališta, sve niz Galičku Rečicu do Crne Reke. Na Velovom Brdu ispod ovoga sela rastu mlada drveta lepoga oblika, dok su u klisuri pomenute rečice mahom debela drveta krndeljastog oblika usled kresanja za lisnik. Ima primeraka do 50 cm. debljine, a visine i do 15 m. Podloga je silikatna, zemljište plitko, suvo. Penje se do 600 m. Drugo mesto gde se može videti jeste u Prilepskome srezu između sela Bešišta, Melnice i Polčišta, na zemljištu silikatne podloge, oko 800 m. nad morem. To su mlada drveta. Treće je nalazište kod Prespanskoga Jezera, idući od Sirce Hana za selo Stenje i Konjsko. Tu se nalaze pojedina lepa drveta. Na ovome mestu penje se do 900 m. nad morem, možda i više, na krečnoj podlozi, ali ga ima i na silikatnoj. Moguće je, da ga bude i na zapadnoj strani Galičice prema Ohridskome Jezeru. Četvrto je mesto u Poreču i oko Treske. Tako se može naći ispod sela Sedlareva na levoj strani Treske, na 1150 m. nad morem, na južnoj ekspoziciji i krečnoj podlozi i zatim sve uz Tresku do sela Trebovlja. Dalje se sreće na putu Trebovlje—Brest—Ramnje—Inče—Manastirec. Na Veljem Vrhu južno od sela Bresta nalazi se on kao grm na 1000 m. nad morem i na silikatnoj podlozi, čineći dobar deo smese sa hrastom. U Maloj Rečici ima debelih krndeljastih drveta i do 40 cm. debljine, oštećenih kresanjem za lisnik. Dalje sam ga video na mestu Krivom Drvetu severno od sela Trebovlja, na silikatnoj podlozi, južnoj ekspoziciji i 1000 m. nad morem. Ispod manastira Sv. Bogorodice odmah ispod česme video sam vrlo lepa starija drveta. Tu je silikatna podloga, za 596 |