DIGITALNA ARHIVA ŠUMARSKOG LISTA
prilagođeno pretraživanje po punom tekstu
ŠUMARSKI LIST 5/1933 str. 29 <-- 29 --> PDF |
Pregled 23. Prosjeëne "S" U visine Zbroj Drvna masa kl Broj Y smrekovih temeljnica: deblovine *G stabala stabala o Q * m m2 m:i o »a 1 64 142 1-29 16-70 11 72 19-8 4-00 39-66 III. 216 220 20-92 198-74 0-40 1-43 IV. 84 25-0 12-85 128-34 0-36 1-04 V. 20 28-9 4-71 53-66 037 1-80 VI. 22 31-4 7-75 91-52 0-35 1-95 Ukupno 478 235 5158 528´62 0 35 — Smreka u mješovitoj sastojim sa jelom u šumskom predjelu Crna Kosa kod Gomirja (Pr. pl. br. 7). Ta sastojina leži u nadmorskoj visini između 900 i 1000 m; teren je rastrgan, kamenit, pun vrtača i razbacanog manjeg i većeg kamenja. Ekspozicija JI. Medu pukotinama kamenja nalazi se rahlo humusno i vlažno tlo. Kamenje i pukotine pokrivene su mahovinom, koja sprječava ishlapljivanje vlage iz tla, tako da je tlo pod mahovinom stalno vlažno. Korijenje smreke lako prodire u pukotine toga kamenja. Pokrov tla: listinac, mahovine, trave, Abies, Picea, Pteridium aqüilinum, Asplenum trichomanes, Heleborus, Fragaria, te Scolopendrium vulgare. Öbrast je 0´9. Raspodjela je stabala nejednolična. Pomladak u sastojini većinom je jelov, dok smrekovog malo ima, a i taj je slab i kržljav, jer nema dovoljno svijetla. Iz vrijednosti očitanih sa grafikona i iz podataka sa primjerne plohe (pregled 26) dobiveni su za pojedine debljinske razrede kao i za čitava sastojinu po hektaru podaci iz pregleda 27. I ovdje se vrijednosti za prosječne visine i prosječnu starost debljinskih razreda odnose samo na smrekova stabla. Prosječne se visine ovih stabala od I. do VI. deblijnskog razreda kreću između 13 i 33*5 metra. P´odaci za drvnu masu jelovih stabala uzeti su iz lokalnih skrižaljaka. Smreka je u ovoj sastojini po broju stabala zastupana sa 6S´8%, a jela sa 31´2%. u gotovo istom su omjeru i njihove drvne mase. ukupni je broj stabala po ha 724, a zbroj temeljnica 64 m2. Ukupna drvna masa iznosi po ha 776 m´\ dok prosječni godišnji prirast iznosi samo 3´92 m3. Izračunana prosječna starost sastojine je 158 godina. Po broju stabala zastupana su najjače prva tri debljinska razreda i to sa 74´7//c, dok jači razredi imaju samo 25 3% od ukupnog broja stabala. Jači debljinski razredi imaju ipak veću drvnu masu, t. j . 55´6% naprama 44´4% drvne mase slabijih debljinskih razreda. Dok je u ovoj sastojini smrekovo stablo postiglo srednju dimenziju I. debljinskog razreda, t. j . prsni promjer od 15 cm, bilo je potrebno prosječno 81 g. Za prelaz iz I. u II. deb. razr. trebalo je 69 god., iz II. u III. daljnje 33 god., a iz III. u IV. daljnje 23 god. Prosječni godišnji prirast smrekovog stabla u visinu od najranije mladosti do sredine I. debljinskog razreda, t. i. za vrijeme prvih 8 godina, iznosio je 16 cm. Kod prelaza iz I. u II. debljinski razred isnozio je 9 cm; 315 |