DIGITALNA ARHIVA ŠUMARSKOG LISTA
prilagođeno pretraživanje po punom tekstu
ŠUMARSKI LIST 10-11/1931 str. 9 <-- 9 --> PDF |
skega poslovanja od leta 1922. do 1929. ki za vzdrževanje rež. zgradb in potov naprava oglja renumeracije in tantijeme pisarniške potrebščine deputatna drva in potni pavšali izredni izdatki Skupaj izdatki Čisti prihod režijskega fonda v dinarjih 14.600 — 746-80 165.131-15 88.63317 13.000— 18.700-6.577- 23 28.251-73 25.0001,381.635- 89 647.56537 120.306 25 77.400-42 113-47 104.681-43 2,084.981-55 3,488.26503 90.114-50 94.354-50 70.165-17 105832-54 339.801-28 2,661.879-77 6,913.73085 51.470 85 34.50035.871- 48 314.399-73 400.000-— 2,202 612-06 2,727.555-38 108.740-26 5.12075.204-— 77.499-— 99.01627 482.832-50 2,385 50942 2,626219-53 178.158-87 10.000 — 80.000-— 50.260-— 90.038-20 1,899.201-62 5,330.50444 607.728-10 65.980 — 67.33903 177.76869 36.722 — 2,167.482-17 5,056.138-02 1,156.51883 42.720--446.138 50 350.572-18 919.988-59 1,284.355-78 14,948.43363 26,878.611-79 7.74 029 2-98 2-35 6-15 859 je do 31. decembra 1929 odveden na račun čistega prihoda znesek ... . 1,980.861-98 Skupni čisti prihod z 31. decembrom 1929 znaša torej ... . 28,859.473-77 čajno določijo še posebni pogoji, ki nišo predviđeni v »Splošnili«, a so potrebni za brezbibno izvedbo kupoprodaje same. Splošni prodajni pogoji predvidevajo tuđi popust na pogodbenih cenah v 3 stopnjah od 10%, 15% in 20% in to po tem, kakšni in koliko je pogreškov, ki so v posebnem seznamu točno navedeni. Popusti na cenah se dovoljujejo samo na žagovce od 20 cm naprej. Pravilnik o izkoriščanju državnih gozdov v lastni režiji predpisuje za male prodaje režijskega materijala cenovnik, ki se mora dvakrat na leto predlagati v odobritev. Tu se vpoštevajo samo tržne cene. V tarifih je uvedena nekaka standardizacija sortimentov po šumskih upravah. Sortiment! odgovarjajo še izza Avstrije laškim, tržaškim uzansam, po katerih je uravnavala i ljubljanska borza za blago in vrednote svoje obče in slpošne uzanse za trgovanje z lesom iz leta 1925. Vpoštevajoč različne izvozne prilike: oddaljenost, slaba pota i. t. d., razdeljujejo tarifi vrednost materijala v gozdu po vrednostnih razredih od najboljšega (I.) do najslabšega (VI.). Delavske razmere so pri gorenjskih šumskih upravah ugodncjše kot v Kostanjevici. Na Qorenjskem je neposredna okolica zelo obljudena ter daje zadostno dobrih gozdnih delavcev na razpolago. Ženske moči so za kulturna dela cenejše. Za vožnjo po zimi so na razpolago kmečki vozniki, ko kmetje itak v tem času nimajo drugega dela. Na Dolenjskem se uporabljajo za gozdna dela bližnji Hrvati Ličani. Dela se v gozdu oddajajo večinoma v akordu potom ustmenih licitacij. 455 |