DIGITALNA ARHIVA ŠUMARSKOG LISTA
prilagođeno pretraživanje po punom tekstu
ŠUMARSKI LIST 5-6/1919 str. 35 <-- 35 --> PDF |
toga glavno to, da bi se tom poslu moralo pristupiti odmah, da se dio putne mreže, koja se imade provesti, izgradi barem do najvećih za sječu zrelih čestica, te se što prije malo po malo odterete sada aktivne šumarije i da se što bolje unovči drvo, koje će neposredno posiije uvedenja normalnih prilika imati najveću potražbu. Da se doista odmah započne s gradnjom na svim linijama, ne će biti dostatan samo spomenuti dio utrška, nego će se potrebna svota morati nabaviti kreditom, koji će se tim dijelom utrška godišnje otplaćivati. Znamo, kako se je i u predratno vrijeme nerado davalo za investicije šumarske i kod vlada, koje su inače svom silom nastojale, da pridignu svoje šumarstvo. Govori se, da je bivši ugarski ministar poljodjelstva grof Serenyi svojedobno samo zato otstupio, što mu min, financija Teleszky nije dao potreban kredit za šumske investicije. Danas, kada su nam potrebite milijarde za restauraciju na svim linijama, slabe nade možemo gojiti, da će se za invensticije šumarske moći dati onoliko, koliko bi trebalo. Zato mislim, da bi se stvar dala tako urediti, da se šum. uredima dade stanovita autonomija. Oni bi do potrebnog kredita lahko došli, a otplatili bi ga po vladi određenim dijelom prihoda, za koji dokažu, da je uslijed izgradnje komunikacija porasao. Mislimo, da će na taj način dobiven dohodak dostajati, pa se ne će morati posizati za unovčenjem višegodišnjeg etata najedanput U slučaju, da bi izgradnja naših šum, komunikacija zahtijevala i tu žrtvu, ne bi trebalo od nje zazirati, kao., što se ne zazire kod elementarnih nepogoda (vjetrovi, požar i t. d.), kada se godišni etati prekorače. Razumije se samo po sebi, da bi se taj izdatak morao prištediti na etatu kasnijih godina. Izgradivši tako šumska prometila, postići ćemo na početku ovoga poglavlja istaknuti cilj, da za sada pasivne šume postanu aktivne, a prihod drugih da se poveća. Na taj ćemo način svaki pa i najudaljeniji kutič šume otvoriti tržištu. Nigdje ne će truhnuti drvo tek zato, jer se radi nestašice puteva nije moglo izvesti. Danas imade još takovih krajeva domovine, gdje su trgovci već kupljeno drvo ostavili da istruhne, jer su s tim imali manje gubitaka, nego |