DIGITALNA ARHIVA ŠUMARSKOG LISTA
prilagođeno pretraživanje po punom tekstu
ŠUMARSKI LIST 5-6/1919 str. 18 <-- 18 --> PDF |
:m .t)blik debla. Ako ovdje spoim^nemo i razne bolesti i manjkavosti na deblu, koje su dijelom posljedica infekcije gljiva, a dijelom još nepoznata nam uzroka, onda lahko uviđamo, da je u jednoj sastojini samo mali broj stabala, koja prima tehničku .gradu dati mogu. Ovdje spomenute razne ozlede ^ pogfiješke debala pridolaze također ponajčešće na predo_ minirajućim stablima u mladim sastojinama. 5. R a z d i 0 b a stabala u . s a s t o j i n i. p r e m a n j i h 0 v 0 i t e h n i č k o j .v r i j e d n o s 11 U njemačkoj šumarskoj, li-teraturi, koja nam je pristupna, nađemo da je prvi Dr. Heck u svojoj radnji „Slobodna proreda´"´´´- teoretski proveo razdiobu stabala u sastojini prema Jijihovoj tehničkoj vrijednosti. On je razvrstao stabla prema njiliovoj tehničkoj vrijednosti u slijedeće razrede: a) Uspravna/lijepa i dugačka stabla, b) Srednje valjana, kraća stabla, c) Neravna, granata stabla, ci) Gaćnjaci, e) jako rašljasta stabla, /) Jzbojci iz panjeva, g) Manjičava´stabla; i njemačke pokusne postaje su svoju osnovu za pro redne radnje od god, 18.73. napustile, a u novoj osnovi od god. 1902. razvrstale su stabla za proredu ovako; I Vladajuća slabla. U ova spadaju sva stabla, koja u gornjem sklopu krošanja sudjeluju i to: L Stabla sa normahio razvitom krošnjom i dobrim oblikom debla, 2. Stabla sa abnormalno razvitom krošnjom ili lošijim oblikom debla. Ovamo spadaju: a) Stisnuta stabla. b) Predrasti (Vorvvuchse) sa lošim oblikom debla. c) Različita stabla sa pogrješnim oblikom debla, naro čito gačnjaci. d) Stabla sa vrlo malom i stisnutom krošnjom. e) Manjičava stabla. IL Nadvladana stabla. Ovamo spadaju sva ona slabla, koja u gornjem sklopu krošanja više ne sudjeluju. U ovu grupu spadaju: ´´ Dr, Hecic: Frele Durchforstung. Miiadener forstiiche Hefte 1898, |