DIGITALNA ARHIVA ŠUMARSKOG LISTA
prilagođeno pretraživanje po punom tekstu
ŠUMARSKI LIST 5-6/1919 str. 13 <-- 13 --> PDF |
15? Ad L Na prvom mestu staviii smo uspravnost debla, jer je ona temeljno svojstvo za tehničku uporabu nekoga stabla. U pogreške kod ovog svojstva ubrajamo neravni uzrast 1 rašljata debla (gaćnjaci). Stabla, kod kojih je os više puta i- na razne strane uvinuta zovemo posve grbava stabla, a ako je os uvinuta samo u jednoj ravnini^" kažemo da je deblo dvobridno savinuto ili u posebnom slučaju da ima sabljast uzrast. Povod neravnom uzrastu debla moramo tražiti ponajprije u insolaciji. Samo kod uživanja direktnog svjetla odzgora- mogu biti stabla posve uspravna. Ako je stablo nešto potišteno od krošanja susjednih stabala, nagiblje se i uvija prema mjestu gdje jače upadaju sunčane zrake, jer su stabla pozitivno heliotropična. Ova´kovo nagibanje prema strani jačeg osvjetlenja osobito se lijepo opaža na rubovima šuma. Stabla, koja rastu u dubokim uvalama imadu osobito lijep uspravan uzrast, jerbo im direktno svjetlo može samo od zgora pridolaziti. Daljni uzroci neravnosti debla su vjetrovi, pritisak snijega, odgrizanje vrhova po divljači, miševi, mraz i slično. ! tio može uplivisati na uspravnost debla. Vrsti drveća sa dubokom žilom srčanicom zahtjevaju za dobro uspjevanje i duboko tlo; na plitkom tlu ne m^ože se razviti duboko korjenje, a to ima za posljedicu lošiji, naročito. grbav uzrast debla. Lijepe primjere sabljastog uzrasta pokazuju nam debla n-ekih vrsti drveća, naročito ariša i jasena, a takova nastaju uslijed sagibanja debla po vjetru ili uslijed pritiska snijega i leda, a i uslijed naklonjenja prema svjetlijoj strani na strmim stranama tla. Grbava debla imaju često spiralni uzrast, gdje os stabla čini spiralu. Ovakav spiralni tok osi ide u većini slučajeva samo 2—3 metra visoko, a dalje je deblo uspravno. Cesto se javlja kod bora. Što je uzrok ovakovom uzrastu ne znamo točno. Osim već napred navedenih razloga spominje prof. Dr. H. Maver u raspravi „Floristische und forstliche Studien aus dem nordwestIichen Russland* kao glavne uzroke: malu vlagu zraka i temperaturu. On navada, da bor ima u zapadnoj i istočnoj Pruskoj, Poljskoj, Kurlandiji, Livlandiji i Ruskoj te u visokim položajima u ostaloj Njemačkoj, radi manje^ tem-perature, a veće zračne vlage potpuno uspravna * Vidi Allgemeine Forst- und jagdzeitung 1900. |