DIGITALNA ARHIVA ŠUMARSKOG LISTA
prilagođeno pretraživanje po punom tekstu
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 27 <-- 27 --> PDF |
— 441 — rali izkazati, da su s dobrim uspjehom svršili 6 razreda gimnazije ili realke, a tek od g. 1898. imamo akademiju. Takav postepeni razvitak dešavao se je svagdje po svietu, pak kao što nisu nigdje drugdje prigodom pojedinih stepena razvitka stručnih učilišta, njihovi prijašnji absolventi proglašeni nesposobni i izključeni od unapredjenja, te držim, da niti naša domovina to nije htjela učiniti sa križevaČkimi absolventi, a pogotovo ne sa onima, koje je zakon od 26. I. 1894. zatekao u javnoj službi. Ta upravo ti križevčani bili su oni šumari, koji su iz svojih skupštinah opetovano mjerodavne faktore molili, da se ustroji šumarska akademija, pa bi za njih bila gorka ironija sudbine, da se trajno obistine rieči blagopokojnog šumarnika Makse Prokida, koji je u jednoj od tih skupština rekao »da <5e akademija biti križevačkim absolventima guja, koja če ih ljuto ujesti«. Pravda i humanost s toga zahtjeva, da u onom slučaju, ako se usljed mogudih manjkavosti ili ne sasvim jasno stilizacije njekih paragrafa zakona od 26. I. 1894. ne može na temelju toga zakona križevčanom otvoi´iti unapiedjenje u više dnevne zazrede, da se te nejasnosti novelom odstrane, i tim s jedne strane križevački absolventi rehabitiraju, a s druge strane predusretne, da se taj nemio slučaj nepriznanja sposobnosti ne bi opetovao tada, kada se na zagrebačkoj šumarskoj akademiji bude naukovanje protegnulo na 4 godine, te ona definitivao uredjena. Prelazilo sada na drugu točku predloga. Za bolje razumjevanje daljnjih izvoda upozorujem na privitu skrižaljku, u kojoj se nalaze podatci o statusu činovnika njekih strukah, spadajudih pod kr. zemaljsku vladu, odjel za unutarnje j oslove. (Vidi str. 442) Iz te skrižaljke vidi se, da je avancement šumarskih tehničara političke uprave ne samo najslabiji, nego da je upravo nerazmjerno loš. Kada bi kod šumara bio isti razmjer u pojedinim dnev nim razredima kao kod pravnika, tada bi svi zemaljski šumar |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 26 <-- 26 --> PDF |
— 440 — u VI. Činovni razred, te eventualno postati šefom i autonomne naše šumske uprave isto onako, kako je to u Austriji postao nedavno umrvši ministerijalni savjetnik Antun Rosipal, koji je takodjer absolvirao samo moravsko-šlezko srednje šumarsko učilište u Eulenburgu. Nebi li se unatoč razloženomu, na temelju rečenog zakona moglo križevačkim absolventima priznati pravo napredovanja u više činovne razrede, tad je izniže navedenih razloga potrebno da se k tomu zakonu donese novela, kojom će im se to pravo priznati. Nije mi poznat niti jedan slučaj, da bi koja država kroz 39 godina uzdržavala jedno učilište sa znatnim troškom od kojih 80.000 K godišnje^ da bi nadalje za polazak istoga osnovale mnoge stipendije, da bi njegovim absolventima kroz sve to vrieme priznavala kvalifikaciju za pohif´^enje svih mjesta u dotičnoj struci u svih javnih služba, pak tada tako rekuei preko noći uzakonila usfanovu, da to učilište nije valjalo i da se njegovim absolventima ne priznavaju sposobnosti, koje su im do jučer priznavane u podpunoj mjeri Ne mogu s toga vjerovati, da bi jedino naša domovina u tom učinila iznimku, i to samo kod križevačkoga zavoda i njegovih absolvenata. Kod mladjih struka, kao što su to inžinirstvo, šumarstvo, veterinarstvo, gospodarstvo i.t. d, nisu nigdje odmah s početka ustrojene visoke škole, nego su se te razvile postepeno, obično od veoma čednih početaka. Tako se je dogodilo i kod nas sa šumarskom naukom. Kad je na 19. studena 1860. otvoreno križevačko gospodarsko- šumarsko učilište, tada se je kao prednaobrazba zahtjevalo samo absolviranje male gimnazije ili realke (u ono doba 4 razreda), ili prijamni izpit, a naukovanje je trajalo samo 2 god. Počam od g. 1877. bijaše uvjet primanja svršeni četvrti razred gimnazije ili realke, a iznimno i prijamni ispit, a naukovanje je prošireno na 3 godine. Zakonom od 23. VIII. 1894. ustanovljeni su uvjeti primanja tako, da su slušatelji redovito mo |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 23 <-- 23 --> PDF |
— 437 — mješteni nakon krieposti rečenog zakona nemogu dalje napredovati od X. dnevnog razreda, poradi o tom, da se zakonom uvede neki viši usposobljujodi ispit, i tim pruži i križevčanima mogudnoBt dalnjeg napredovanja. Tim predlogom bilo je bivšim obdinskim šumarima a križevačkim absolventima, prvi puta javno zanijekano pravo napredovanja dalje od X. dnevnog razreda. Taj § 14. glasi: »Za vrieme od 10 godina, raČunajudi od krieposti ovoga zakona, imati će onaj, koji želi polučiti službu u X. ili višem činovnom razredu, dokazati, da je barem svršio nauke na kojem srednjem šumarskom učilištu, te položio nakon dvogodišnje vježbe državni ispit za samostalno vodjenje šumskog gospodarstva.« Jeli rečeni predlog g- nadzornika V. Dojkovića bio posredni ili neposredni razlog, da se je od toga vremena počam neprestano tvrdilo, da bivši občinski šamari iiriževčani ne mogu napredovati dalje od X. činovnog razreda, bilo bi bez svrhe sada iztraživati. nu taj predlog je polučio svakako protivni efekt od onoga, za kojim je g. predlagač išao. On je naime protivnike još većma uvjerio, da se taj toli napadani ^ 14. doista proteže na bivše obdinske šumare križevčane. Ta tvrdnja ali po mom uvjerenju ne postoji, a utvrdjuje me u tom ved spomenuto obrazloženje saborskoga odbora, ciela saborska razprava i okolnost, da za vrieme stvaranja rečenog zakona nismo još imali šumarsku akademiju. Držim naime logičkim, da je naš sabor mogao akademičku naobrazbu zahtjevati tek od onoga časa, kada je u zemlji bila ustrojena šumarska akademija. Godine 1894. nismo je još imali, ali je bilo ved sjegurno, da de se akademija ustrojiti. Da se to doista skoro zbude, ustanovio je sabor rok od 10 godina, nakon kojega vremena de se primati u službu samo akademičari. Kada nebi tomu tako bilo, onda bi saborski odbor koji je izrično naglasio »da se ne imaju stvoriti dvie kategorie raznovriednih činovnika! da se paragrafom 14. ima samo ustanoviti primjerno |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 22 <-- 22 --> PDF |
— 436 — prelazom tim ne prekida vrieme njihova službovanja, te će im BB to vrieme zaračunati kod odmjerenja mirovine.« 3.) § 15., koji glasi: »Oni šumarski tehničari, koji već sada službuju u zemaljskoj službi riesavaju se kod prvoga imenovanja dužnosti, da dokažu teoretsko praktično osposob- Ijenje, propisano u §§-ma 6. i 14. ovoga zakona. Spomenute zakonske ustanove omogućile su, a sama provedba zakona u g. 1896. je tadanje obćinske šumare, koji su bili skoro sami obsolventi križevačkoga zavoda, prisilil a da predju u direktnu zemaljsku službu, što su oni tim radje učinili, sto su se po spomenutim zakonskim ustanovama mogli stalno nadati, da im se tim prelazom osjeguraju sva njihova do sada stečena prava, dakle ne samo uraćunivost njihovih do onda u službi provedenih godiua, nego i priznanje njihove podpune kvalifikacije za šumarsku službu, a dosljedno tomu i pravo na normalno unapredjenje. Akoprem su oni u tom uvjerenju bili u društvu dobrih pravnika i većine sabora, kojega odbor je u svojem izvješću od 23. studena 1893., predlažući osnovu rečenog zakona saboru na prihvat, izrično naglasio, da nebi interesu odgovaralo „da se stvore dvie kategorije šumarskih službenika, od kojih bi jedni bili pozvani, da u kratko vrieme zapreme najbolja mjesta, dočim bi drugi bili odsudjeni i kod najuspješnije i najrevnije službe doživotno čamiti u podredjenom zvanju, bez izgleda na bolju budućnost, pa po tom i ozlovoljeni bez življeg interesa za zanimanje svoje" — to je ipak uskoro usliedilo gorko razočaranje. Godine 1896. u kojoj je u^lieđio spomenuti prelaz u izravnu zemaljsku službu, jeste vrlo poštovani sudrug g. šumarski nadzornik Vilim Dojković, u skupštini hrvatsko-slavonskoga šumarskoga družtva. koja je obdržavana u Zagrebu dne 28. III. 1896., sjegurno u najboljoj nakani, da pokoristi križevačkim absolventima, stavio predlog, »da se obzirom na to što § 14. spomenutog zakona po njegovom mnenju odredjuje da oni križevački absolventi, koji u političkoj upravi budu na |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 21 <-- 21 --> PDF |
— 435 — u koliko to u osnovi proračuna za g. 1907. možda vcc predvidjeno nije, što prije u pravednom razmjeru pomnoži. III. Da se XI. dnevni razred dokine sasvim ; te konačno da se obzirom na to, što je prema ukupnom broju šumarskih činovnika sistemizirano nerazmjerno mnogo vježbeničkih mjesta, taj broj razmjerno snizi, ad I.) Pošto Bu stručnu upravu, u šumama bivših urbarskih obdina. danas zemljištnih zajednica, u vrieme kada je stvoren zakon od 22. I. 1894., vodili obćinski šumari, koji su na temelju ustanove §. 24. privremene naredbe kr. hrv. slavon. dalmatinske zcm. vlade ob upravi, gospodarenju i uživanju obdinskih šuma u kraljevinama Hrvatskoj i Slavoniji, od 4. III. 1871. broj 2144, bili namješteni staln o sa pravom na mirovinu, te se bez iztrage i dokazanoga prekršaja ili zločina nisu mogli od službe odpustiti; zatim s razloga, što kod zemaljske vlade osim 5—6 šumarskih činovnika, a kod županija 8 nadšumara, prigodom stvarenja rečenog zakona kod političke uprave drugih šumarskih činovnika ne bijaše, — to se je ved kod stvaranja toga zakona moralo računati, da de se na novo kreirana mjesta šumarskih tehničara političke uprave namjestiti i šumari urbarnih obdina. Faktično se je na to i mislilo, te je u zakonu i predvidjeno, a kod same provedbe zakona u g. 1896. u cielosti i provedeno tako, da je zemlja morala, a faktično je i u direktnu zemaljsku službu preuzela bivše obćinske šumare. U svrhu da se to može provesti, uvrštene su u zakon sliedede ustanove: 1.) § 12., koji u l-voj alineji glasi: »Svi u ze aljskoj službi stojedi šumarsko-tehnički činovnici stupaju danom onim, kojim ovaj zakon zadobije kriepost. u razpoloživost na vrieme od jedne godine dana, a onim, koji za toga vremena ne bude namješten, valja da se normalno postupa.« 2.) § 13., koji glasi: »Predju li šumarski činovnici krajiških imovnih obdina, šumari obdinski i šumari posjednika udruženih u zajednicu, neposredno u zemaljsku službu, to se |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 32 <-- 32 --> PDF |
— 446 — po duhu dotičnoga zakona, ter da se pri bubududim imenovanjima sad a njim kr. kot šumarima nespriječava unaprijedjenje u označene dnevne razrede. Obzirom pako ua žalostni materijalnitežki zvanični položaj kr. kot. šumara sada uvrštenih u XI. i X. dnevni razred kao javnih činovnika, moli se visoka vlada, da ved u proračunu za bududu godinu izvoli sve kr, kot. šumare uvrstiti u odnosne pladevne razrede X. dnevnog razreda« Predlog g. Kerna naime je fakultativne naravi. On stoji na posve protivnom stanovišta. U prvom redu stoji na reklamaciji prava onih koji su zakon utemeljili, u drugom redu zahtijeva predlog njegov i opet najodlučnije promjenu sada postojećih zakona. Ja t preinači, da onda bar 1.5—20 godina bude mogao biti temelj stališkim odnošajima i kako to zahtjevaju interesi struke. U mjesto toga, da se putem novele zakon promijeni — imao bi se provađjati onako, kako je i stvoren da se provodi. Imalo bi se ono. što se želi provesti putem novele t. j . da se dokine XI. dnevni razred, izvršiti tako, da se kotarski šumari iz XI. dnevnog razreda promaknu u X. dnevni razred — ved i prije nego li se to pitanje faktično promjeni, — a zatim ide baš i drugi dio moga predloga. A sada dozvolite, da se vratim i na tumačenje samoga zakona, kako ga shvada zakonodavac. Kad je osnova zakona izradjena, prij´ nego je postigla sankciju, onda je u principu izrečeno bilo, da treba razlikovati dvije vrsti službenika, dvije kategorije osposobljenika: jedni visokoškolci, imadu bezuvjetno pravo dođi u VII. i VI. dnevni razred, dok drugi križevčani imadu dođi od XI.—VIII. To je bila tendencija osnove. To je bilo rečeno u §. 6. osnove zakona, a htjelo se je tim križevčanima osjegurati avanzma bar do VIII. dnevnog razreda. |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 33 <-- 33 --> PDF |
— 447 — Nu zakonodavac stvarajući onda sam zakon na temelju ove osnove, nije bio sporazuman, da budu dvije kategorije službenika, već samo jedna. Da je to istina, ja se pozivljem na obrazloženje zakonske osnove podnesenome po tadanjem aaborskom izvjestitelju zastupniku Dr. Egersdorferu, koje glasi: »K tomu dolazi jošte važna okolnost, da bi se prema osnovi stvorile dvije kategorije šumarskih službenika, jedni koji bi zvani bili u kratko vrieme zapremiti najbolja mjesta, docim bi drugi bili odsudjeni i kod najuspješnije i najrevnije službe doživotno 6amiti u podredjenom zvanju bez izgleda na bolju budućnost, pa po tom i ozlovoljeni bez življeg interesa za zanimanje svoje« — i t. d. A pod konac onda obrazloženje još naročito dodaje, da će kralj. zem. vlada osobitu pažnja posvetiti i šumarskoj nastavi u zemlji, koja de se prema potrebi shodno preustrojiti obzirom na više strukovno naobraženje, koje treba šumsko tehničkom osoblju, da bude podpuno doraslo riješavanju toli važnih, obsežnih i mnogovrstnih zadaća šumarsko tehničke službe političke uprave — pak je prema tome sabor stvorio i novi paragraf 14. koji glasi: »Za vrieme od deset godina, računaju od krijeposti ovoga zakona, imati će onaj, koji želi polučiti službu u X. ili nižem činovnom razredu, dokazati, da je barem svršio nauke na kojem srednjem šumskom učilištu, te položio nakon dvogodišnje vježbe državni izpit za samostalno vodjenje šumskog gospodarstva.« To pako imade prema odnosnom obrazloženju svaki samo tako tumačiti, ti možeš za sada i srednjoškolce namjestiti, a da ne povriediš § 1., ali nakon 10 godina onda još samo akademičare. Tim se je sabor podjedno obvezao otvoriti i akademiju — ali nije nipošto kazao, da se tim križevČanima onemogućuje unapredjenje. Nigdje uzto ne stoji, da oni, kod oživotvorenja zakona preuzeti u službu političke uprave, ne mogu dalje od X. činovnoga razreda. Kazao je to i sam zakonodavac — gdje brani osnovu i osnutak tog § 14- riečima : »Ali za doba prolazno t. j . dok nemamo još vlastite šumarske visoke škole — predložio je odbor umetak, gdje se dozvoljava iznimka od |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 20 <-- 20 --> PDF |
— 434 — Slavna skupštino? Šumarski tehničari kod političke uprave u kraljevinama Hrvatskoj i Slavoniji, koji su absolventi šumsko-gospodarskoga učilišta u Križevcima, podnijeli su mjeseca kolovoza 1904. preuzvišenom g. banu, a skorih dana predat će i saboru kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije peticiju, kojom mole, da se zakon od 22. I. 1894., kojim se uredjuje šumsko-tehnička služba u kraljevinama Hrvatskoj i Slavoniji, koji je do sada u njekojim svojim ustanovama provadjan na njihovu očitu štetu, u buduče provadja tako, da i njima bude omogućeno napredovati dalje od X. činovnog i´azreda. Pošto držim da je ta peticija opravdana, nadalje jer želim javno dati izražaj mojemu uvjerenju, da veći dio visokoškoiaca spomenuto nastojanje njihovih drugova križevčana smatra opravdanim, te konačno što se po mom uvjerenju zakon od 22. I. 1894. ne može tako interpretirati, da oni križavčani šumari, koji su prije svoga namještenja u direktnu zemaljsku službu, jur bili definitivno namješteni, bilo kod bivših urbarnih obćina, današnjih zemljištnih zajednica, bilo kod krajiških imovnih obćina, ne mogu napredovati dalje od X. činovnog razreda ; čast mi je predložiti, da slavna skupština zaključi, da se spomenuto nastojanje rečenih šumara križevčana ima podupirati, te da se u tu svrhu ima Njegovoj Preuzvišenosti banu, presvjetlomu g. podbanu i visokom u predsjedničtvu sabora kraljevina Hrvatske, Slavonije i Dalmacije, po posebnom izaslanstvu predati predstavka, kojom se moli: I. Da se na temelju ustanove § 15. zakona od 22. I. 1894 , kojim se uredjuje šumsko-tehnička služba kod političke uprave u kraljevinama Hrvatskoj i Slavoniji, u buduće u IX. i više dnevne razrede unapredjnju ne samo oni šumarski tehničari, koji su udovoljili propisom § 6. zakona, te oni križevački absolventi, koje je zakon zatekao u neposredno j zemaljskoj službi, nego i oni, koje je zatekao i u inoj javnoj službi, naročito onoj urbarnih i krajiških imovnih obćina. II. Da se u statusu šumarskih tehničara kod političke uprave broj mjestah u IX. i daljnim višim dnevnim razredima, |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 19 <-- 19 --> PDF |
— A-6´d - slavna skupština, s tim sporazumna u to ime p. n. g. g članove; kr. žup. šumar, nadzornika M. Pakaikr, drž. šumar ni ka A. Ružičku. (Prima se). Zaovjerovitelje nazočnog skupštinskog zapisnika pako isto tako p. n. g. g. kr. kot. šumara R. E r n y-a i kot. šumara g. M. K o v a č i n u. (Prima se). Na dalje javljam, da su g. g. skrutatori netom obavili skrutinium izbora članova upravnoga odbora družtva, pa da su većinom glasova, izabrani p, n, g. g. : kr. minist. savjetnik J. H a v a s, (sa 42 glasa) kr. šumar, savjetnik V. T 61 g (sa 29 glasa), kr. zemalj. šumar, nadzornik A. Borošić (sa 52 glasa), profesor g. I. Partaš (sa 62 glasa), šumarnik g. D. L a k s a r (sa 5i glasa) šumarnik g. E. 8 1 a p n i č a r (ea 55 glasa), šumarnik g. D. T r 6 t z e r (sa 52 glasa), šumarnik g. V. B e n a k (sa 51 glasom), šumarnik g. D. M o c n a j (sa 53 glasa), kr. šumarnik g. A. JR. 0 z m a n i t (sa 49 glasa), šumarnik g. P. Barišid (sa 28 glasa), nadšumar g. 8. pl. H a n k o n y (sa 33 glasa) kr. nadšumar g. C. pl. Z a j c (sa 38 glasa), kr. kot. šumar L. 8zentgy6rgji (sa 28 glasa) i kot. šumar J. Begna (sa 30 glasa). — (Živili!) Prelazimo tim na 6. točku dnevnoga reda, ustanovlenje mjesta za obdržanje dogodišnje po broju 31. redovite glavne skupštine družtva, predlažem da se odnosni zaključak prepusti odluci družtvenoga odbora, nu tom željom, da se ta buduća skupština urede po mogućnosti već koncem srpnja ali najdulje početkom mjeseca kolovoza. (Prima se.) (Sjednica se na to u V2 1 sati po podne prekida a nastavak iste urice za 3 sata poslije podne). Predsjednik g, Kestercanek: 81avna skupštino, prelazimo sada na zadnju točku dnevnoga reda t. j . razpravu o raznim predlozima, podnesenom usmislu ;^. 1. slovo f. družtvenih pravila — te molim gosp. šumarskog nadzornika A. Kerna, da pročita svoj topogledni, podjedno po p, n. g. g. I Partašu, M. Puku i R. Šmidingeru supodpisani predlog. Šum. nadzornik A Kern; 31 |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 36 <-- 36 --> PDF |
— 450 — obde narodnogospodarstveno odnosa je toga kraja, a napose, da visoka kr. zemaljska vlada već jednom odredi i što stroži je utjerivanje šumarskokvarnih odšteta — i to po u tu svrhu posebno se postaviti imajućim ovrho´/odit e 1 j i m a. * Posto samog g. predlagatelja sada nejma ovdje — pitam želi li možda koji od prisutne gospode u tom predmetu rieč. Šumarnik Slapničar: G. Benak zamolio me je, da se u njegovom odsutstvu zauzmem za taj njegov predlog. Slavna skupštino, ja mislim, da već ovo njegovo obrazloženje što nam je sada pročitano, dovoljno osvjetluje žalostne, da bas desperatne šumsko gospodarske prilike u tom kraju naše domovine — pak, da je prema tomu svakako dužnost našega družtva, da i ono sa svoje strane požuri u smislu predloga g. Benaka u visoke kr. zemaljske vlade, već na prošloj glavnoj skupštini stvoreni zaključak — u predmetu poduzeća shodnih mjera — da se pravo stanje stvari sto prije izvidi, a prema tome i daluja shodna odredi Predlažem dakle, da se predlog gosp. Benaka usvoji — ter visoka kr. zemaljska vlada ponovnom predstavkom upozori na pogibelj u dalnjoj odvlaci. Predsjednik : Prima li slavna skupšlina taj predlog? (Prima se.) Predsjednik : Prelazimo dalje na raspravu predloga g. šumara M. Kovačine — te molim g. predlagača da ih pročita, odnosno obrazloži. Šumar g. Kovačina: Prvi moj predlog tiČe se uredjenja pitanja promaknuća činovnika krajiških imovnih obdina analogno propisom valjanim u tom pogledu kr. držav. šum. činovnike. Slavna skupštino! Kako se je do sada slabo pazilo na zaslužena promaknuća šumarskih činovnika krajiških imovnih obćina — a tobože sve na račun toga, da im još nije status uredjen — svakome je šumaru dobro poznato. Bude li koji kandidat šumarstva imenovan kod koje imovne obćine vježbenikom, biti će, a i to samo, ako mu |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 37 <-- 37 --> PDF |
— 451 — sreća posluži, za 4—6 godina službovanja promaknut i na čast šumarskoga pristava. Nu imade ih koji su to tek za 8—10 godina polučili. Pa ipak, i onda kada je imenovan pristavom u XI. činov. razredu (nakon 4—8 godina), on je sada tek ono, sto i svaki stražmeštar sa t. z. činoničkim certifikatom. Pitam sad, kako se to slaže sa zvanjem i naobrazbom jednoga šumara? Ovo je prava ironija današnjega vijeka. Pa ako taj bivši vježbenik još i dalje tako napredovao bude, riedko će kada i iza 10 godišnjeg službovanja biti imenovan šumarom. —- Redovito to traje 11—15 godina. On dakle dolazi tada u X. ćinovni razred tek onda, kada drugi činovnici — već stoje ili bar očekuju promaknuće u IX. dapače i VIII. Činovni razred. A uza sve to — ovim mu je imenovanjem — u pravilu daljnje promaknuće skoro i nemoguće - jer samo su riedki sretnici, oni imovinski šumari, koji dozive imenovanje nadšumarom a pogotovo šumarnikom. Obično takav — kao šumar ostari —-a i umre. Istina g, 189*. uredjen bi i kod imovnih obćina nieki privremeni status — nu taj je ostao tajnom — niti je objelodanjen da bi se bar svaki onaj, koji osjeća, da mu je krivo učinjeno—bio mogao za vremena potužiti. Zato jao si ga onome, koji je onda zapostavljan. S druge strane i opet koli ugodno je čuvstvo onoga činovnika, koji je uvjeren da mu je eksistencija osigurana zakonom i pravednošću, koje mu zajamčuju i postepeno zasluženo promaknuće — bez borbe — i poniženja. Gospodo! Imade danas imovinskih šumara, koji su već navršili 18—25 godina službovanja, a uvjek su još kao takovi u X. činovnom razredu, dok n, p. i kod niše državne šumske uprave, činovnici već za 12—14 godina stoje u IX, a sa 18 godina službovanja bar u VIII. činovnom razredu. Da se dakle već i u tom pogledu zakon o t. zv. ravnopravnosti šumarskih činovnika krajiških imovnih obćina, sa činovnicima državne šumske uprave provede, predlažem |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 18 <-- 18 --> PDF |
— 4.2 — neumorno radi, ne gamo u našem družtvu ved napose i na polju hrvatske šumarske knjige. Dapače on joj je postavio donjekle i temelj, napisav još g. 1881. prvo svoje djelo »Dendromentriju «, godinu dana kasnije onda i »Nauk o računanju vriednosti šuma«, za kojima je onda sliedilo još 1 »Lovstvo«, »Zakoni 0 šumarstvu i lovu« »Povijest šumarstva« i t. d. On je suradnik našega družtva ud prvoga početka njegova djelovanja. Bio mu je i 5 godina i tajnik i blagajnik, a opetovano i velik niz godina i urednik družtvenoga nam organa. D žim stoga gospod\ da je dolično, da sjetivši se t ga njegovoga sada već 26. godišnjeg rada, da mu i mi izrazimo naše priznanje i to na taj način, ako ga per aklamacione izaberemo začasnim članom družtva Ja to predlažem. (Prima se. Živio svečar!) Dao mu Bog uz to i zdravlja, da na onom putu, na kojenu radi već četvrt vijeka i nadalje uzmogne ustrajati, a na uspomenu današnjeg dana, predajem mu ovime u ime njegovih štovatelja i ovaj spomendar. (Burni živio! Govornik predaje svečaru srebernu spomen tintarnicu sa zlatnim perom). P r 0 f Fr. Kesterčanek: Veleštovana gospodo ! mili drugovi! Na odlikovanju, kojim me eto i opet toli nenadano odlikovaste, jedva da taj par smažem i rieči zahvale. Ne du bo da opetujem, što sam jur malo prije spomenuo. Toliko vas ipak uvjeravam, da sve ono, što sam po slabim svojim silama do sada radio i uradio, nisam učinio za to, da stečem priznanja, ved jedino iz osvjedočenja ter ljubavi spram mile nam hrvatske domovine, kao i lijepe nam zelene struke, kojoj sam posvetio sav svoj život. Toliko u taj par, ne du da j š i duljim, jer nas je današnji program velik, pa s toga samo još jednom — najsrdačnija vam hvala na povjerenju i odlikovanju, a budite i opet uvjereni da du vazda nastojati, da ostanem i vriedan te vaše počasti! Polag, dnevnoga reda preostao bi nam sada prije svega još i izbor revizionalnoga odbora, za preizpitanje družtvenih računa za t. g., te predlažem, ako je |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 17 <-- 17 --> PDF |
— 431 danje povjerenje uzčuvate, već da me i u dalnjem nastojanju oko boljka i napredka liepe naše struke kao i družtva vazda složno podpomažete. Uvjerim li se pako, da mi je bud skojih razloga nemoguće častno to mjesto, na koje me netom postaviate, i doista onako zastupati, kako interesi družtva i stvari zahtjevaju, ja cu gospodo biti svaki čas spreman ustupiti ga drugom, vrijednijemu. U to ime još jednom, najljepša Vam hvala! (Živio!) Rieč uzimlje na to drugi podpredsjednik g. kr. šumar, s a V j . J. K u z m a : Dozvolite mi gospodo, da se i ja zahvalim u moje ime na počasti, koja me je danas stigla. Na polju naše struke, imade više rak rana, nu najveća je ona, da naši šumari nisu nikako i u onom materijalnom položaju kako to zahtjeva i narodno gospodarstvena dobrobit a i sama snaga zemlje. Ako je prije bilo dosta težko, još je teže danas, kada su i prilike života skuplje. S toga držim, da je u prvom redu od potrebe, da se i materijalno stanje naročito onih naših sudrugova, koji su vani — a koji šume — to veliko narodno blago goje i čuvaju, postavi što prije na takovu podlogu, koja ih ide. To bi bila i biti će po mome sudu, u prvom redu i dužnost ovoga družtva, da to i na nadležnom mjestu zagovara. Zahvaljujuć se ponovno na izkazanoj mi počasti molim, da mi i nadalje uzdržite simpatije. (Živio!) Ustaje novo izabrani tajnik g. V. Dojković: Zahvaljujem se gospođo na izboru, kojim ste me odlikovali. Pokazali ste tim jvašu volju, a ja vas molim da me u budućem mom radu podupirete. (Živio!). Šumarnik g. D. Laksar: Gospodo! Guli smo netom na usta novoga našega prvoga podpredsjrdnika riječi, da donjekle rek bi i program budućeg rada onih muževa, koji su stekli naše povjerenje i kojima povjeravamo čast i representaciju našega družtva. Ali dozvolite, da se ovom prilikom osvrnem za čas i u prošlost našu. U našoj sredini je muž, koji već četvrt vieka |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 16 <-- 16 --> PDF |
— 430 koli i blagajniku Kernu izrazi za taj njihov trud i revno po slovanje naša zahvala (Prima se, Zivili!) Nakon medjutim obavljenog glasovanja. Predsjednik : Slavna skupštino! Pošto de sadanji skru tinium po izjavi g. g. skrutatora, dulje vremena trajati, a vri jeme je jur odmaklo, to bi bilo zgodno, da medjutim odmah predjemo na riešavanje još preostalih točaka dnevnoga reda. Nu pošto je sada već i novo predsjedništvo družtva izabrano, to tim prestaje i moja dosadanja funkcija kao dobnoga pred sjednika, i stoga pozivljem novo izabranog prvog podpredsjed nika g. prof Kestercaneka, da zauzme predsjedničko mjesto, zahvaljujući se od moje strane ponovno g. g. skupštinarom na, izkazanom mi povjerenju (Živio). Predsjedničko mjesto zauzimlje novi podredsjednik prof. Kesterčanek: Slavna skupštino! Vrlo poštovana gospodo i drugovi! Počast i odlikovanje, kojimme ovim izborom počastiste, uzbudjuje u meni duboko čuvstvo zahvalnosti. Ono mi je riječiti dokaz, ne samo da je moj dosadanji rad oko napredka i razvića našega društva i šumarstva u vas našao odobrenje i uva-ž ženje, ved mi je to i dokaz pobjede onoga načela, koje me je vazda bodrilo u borbi za naša prava i čast, a to je načelo »sloga vodi do pobjede —-a ustrajnost k cilju!« Šumarske prilike u opće, a napose i one našega društva, to svaki nas znade, zahtjevaju što prije odrešiti i temeljiti preokret. Družtvo naše treba ne samo da bude odrešiti zagovornik i branič, ved i trajni promicatelj občeg napredka a i uvaženi suradnik na svakom polju našega šumarstva. U tim se našim težnjama i ciljevima žalibože, tek slabo ili nikako nemamo nadati inoj podpori, nekmo li pomodi, na to nas jasno upuduje prošlost. Samo složnim, uzajamnim, dosljednim i ustrajnim radom gospodo i mi demo napokon polučiti, ako ne sve što težimo a onda bar ono, što nas po Bogu i pravu ide i pripada. U to ime, velepoštovana gospodo, ja i taj Vaš izbor primam, moleći Vas ipak i opet, da mi ne samo to Vaše sa |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 13 <-- 13 --> PDF |
-~- 427 - Potreb a (Razhod) A, družtveni dnevnik: 1. Šumarski dom: a) odplata zajma brodskoj imov. občini 7808 36 K b) porez i naniet -----------473 98 K c) vodovodna pristojba --------223 60 K d) plin --.--_._.-. 300 K e) pazikuča (sa stanom) --------240 — K f) uzdržavanje zgrade ---------1000 K g) odplata dospjelih obroka za pločnik 303 46 K 2. a) Za uzdržavanje druž. muzeja -200 — K b) doprinos za podvornika (sa stanom) -360 — K 3- Paušal tajniku društva ------600 — K 4. » blagajniku društva -- --600 — K — 5. » uredniku i korektura ---1060 K 6. Nagrade suradnikom »Šumar, lista« i »Lug. viestnik -------------i 1200 K 7. Tisak »Šum. lista« i »Lug. viestnika« 3000 — K 8. Vez, odprema i biljeg, časopisa ---750 — K !J. Nabava časopisa -----------120 — K 10. Troškovi za nabavu knjiga ------200 — K I L Pisače potrebe predsjedničtva ----20 — K 12. Poštarina i bilježi ----------120 — K 13 Razne tiskanice------------80 K 14. Trošak oko glavne skupštine --- --200 -K 15. Jubilarni štipendij za šum. akademiju 680-— K 16. Podpore ---------------600 K 17. Prinos pripom. zakladi u ime kamata na posudjenu glavnicu za »Šum dom« 400 K 18. Vanredni i nepredvidljivi troškovi --1092 72 K Ukupno ---21.632 12 K Odbiv od prihoda razhod nepreostaje ništa. B. Koroskenijeva primočna zaklada. 1. Podpore prema pravilima sa 400-K (kako gori sub A. stavka 17. izkazano) |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 12 <-- 12 --> PDF |
— 426 - - Prelazimo tim na 4. toČku dnevnoga reda — pretres proračuna za god. 1907. ter molim g. blagajnika Kerna da pročita odnosni predlog. Blagajnik g. A. Kern. čita jur (na strani 362 i 363. Š. 1) objelodanjeni nacrt proračuna — prihoda i razhoda točku po točku — koji bude na to po skupštini — uz dodatak skupštinate F. Kesterčaneka k točki 18 (pokride i potreba) jednoglasno ustanovljen i prihvaćen, kako sliedi: Pokrid e (Prihod: A) Društveni dnevnik: 1. Novčani ostatak koncem g. 1906. -2. Stanarina u Suoaarskom domu ---a) najamnina prost. šum. akademije--- 6123´60 K b) za 4 stana i 1 sobu iznajmljenu -- »obde hrv. dr. za gojenje lova i ribarstva« 4182*72 K 3. Zemaljska subvencija društvu----- 1200— K 4. » » za Lug. viest. - 400*— K 6. Prinosi podupirajudih članova -- -- 795´SO K 6. a) Članarina redov. Članova I. razreda (374 Člana) 3740-— K b) K tomu na račun ostatka utjerivih-- 2000´— K 7. Članarina članova II. razr, tek. i ostat 2000"— K 8. Predbrojnina na »S.list« i »Lug. Viest.« 490"— K 9. Ini prihodi (upisnine, oglasi kamati i t. d.) - 700-— K Ukupno 21,632-12 K B. Koreskenjijeva pripomocna zaklada 1. Novčani ostatak koncem g. 1906. -- 1900"— K 2. Kamati od glavnice posudjene za gradnju šnm. doma -----400— K 3. Kamati od založnica i uloženog novca, pristupnina i darovi----------- 100"— K Ukupno -- - 2.400 — K |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 11 <-- 11 --> PDF |
— 425 — odboru dozvoliti, te odnosni račun i opet istomu na dozvolu izplate podnieti, kao i ini ostali računi. 6. Izkazana zaostala članarina samih članova I. razreda iznaša koncem iste godine 9477-22 K, od koje svote bi se takodjer bila mogla polovica ma i sudbeno utjerati, a neutjerivo ili gdje je dužnik nastradao, odpisati. Slavna skupština neka izvoli prema tome stvoriti zaključak, da se upravni odbor poziva da ovdje iztaknute točke provede. U Zagrebu 4. rujna 11^06. , Dragutin Laksar Albert Rormanith Rieč uzimlje tajnik g. A. Borošič: Ja bi reflektirao na njeke točke g. revizora, a koliko se tiču šumarskoga doma i u njemu izvedenih popravaka. Izvješće spominje da popravci iznose tisuču i njekoliko kruna Ja sam izpisao ovdje sve račune koji se odnese na te popravke. Najglavnija svota 350 K tiče se ličenja stubišta na pjkrajnim ulazima u privatne stanove. Osim toga njeki popravci odnose se na radnje, koje nisu izvedene kod same gradnje n. p. rešetke na podrumskim prozorima izmjena njekih vodovodnih cievi, obnova ukrađjenih tipkala kučnog zvona, na kućnim vratima, popravak roleta i t. d. Što se pako tiče stanarine, to smo pri tom interesirani od članova g. Erny i ja, ona nam nije povišena od god. 1898. a to i zato, jer smo se mi uselili u još nove dakle vlažne stanove, koje smo onda tek mi izsusili. Uz to se obično ne povisuje svake godine stanarina i tako je to ostalo i do sada U ostalom ja nemam ništa proti povišenju, a to samo da budemo na čistu. Mi stanari plaćamo i najamni novčić — nu vodovodne pristojbe ne plaćamo — ja nemam ništa ni proti zaključku, samo bih htio spomenuti, da mi je žao, što nisam bio prisutan, kada su gospoda revizori ispitivali račune — jer mogu svaki izdatak i motivirati. Predsjednik: Pošto se nitko više ne javlja za rieč pitam slavnu skupštinu, prihvaća li nazočno izvješće revizionalnoga odbora — po predlogu g. Laksara. (Prima se) |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 7 <-- 7 --> PDF |
— 421 — stava, podporu od 1200 K, a za izdanje »Lugarskog viestnika«! iznos od 400 K, na čemu neka joj bude na ovome mjestu izrečena najtoplije blagodarnost. U minuloj godini podieljene su udovicama i siročadi družtvenih članova sliedede podpore: 1. Iz družtvenih sredstava, udovi Sofiji Ivanid, Sofiji Kadie, Auki Marinovič, Albini Ćelija, Ružici Šeringer i Milici Petrovid, svakoj po 20 K. 2. Podijeljena je podpora sada jur pokojnom članu Josipu pl. Aue-u u iznosu od 300 K. 3. Iz sredstava družtvene pripomočae zaklade podijeljeno je sirotčadi pokojnog elana Leona Šipeka 100 K, a udovam Petri Simid i Julijani Kordid, svakoj po 50 K. Broj članova našega društva jest danas sliededi: utemeljitelja 52, podupirajudih 16, članova I. razreda 374, članova II. razreda 1014. Broj članova bio bi dakle prema prošloj godini manji za 240, ali je to samo prividni manjak s razloga, što su se mncgi lugari, koji su budi odpušteni, umrli ili umirovljeni, u knjigama vodili kao članovi družtva, pak su ove godine usljed obavljene temeljite revizije knjiga i pribavljenih podataka od dotičnih šumskih uprava, brisani iz izkaza družtvenih članova. Nadalje imademo predbrojnika na »Šumarski list« 48, a na »Lugarski viestnik« 18. Za družtvenu knjižnicu nabavljene su minule godine sliedede knjige: 1. Instruction fiir die Poljgonal-Vermessung. 2. Riebel s>Waldwerthberechnung.« 3. Raman »Bodenkunde.« 4. Schollmajer »Der bauerliche Kleinwaldbesitz.« 5. Schwapach »Formzahlen und Massentafeln fiir die E-iche.« 6. Fiirst »Die Pflanzenzucht im Walde.« 7. Festschrift der Forstlehranstalt Eisenach.« 8. Deikert »Die Kunst des Schiessens mit der Schrottflinte « 9. Hufnagel »Handbuchder Kaufmaai8ehenHolzverwethung. |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 6 <-- 6 --> PDF |
— 420 — Družtveni upravni odbor obratio je bio svoju skrb i našem mezimčetu šumarskoj akademiji našoj, te je posebnom predstavkom umolio visoku kr. zemaljsku vladu, neka bi s obzirom na gađanje stanje šumarske nauke u naprednijim državama i našu šumarsku akademiju definitivno i shodno orgauizovala, te i naukovno vrijeme shodno povisila. U koliko mi je poznato radi se sada oko riješeuja ovog zamašnog i za našu šumarsku akademiju, kao i ujetie absolvente vrlo važnog pitanja, pak nadajmo se, da će ono biti i riješeno na obde zadovoljstvo. Nadalje je upravni odbor podnio vis. kr. zemaljskoj vladi predstavku glasedu onamo, da bi vis. kr. zem, vlada izvolila, unutar zemaljskog proračuna i razpoloživih sredstava´ shodna učiniti, da se XI. dnevni razred kod kr. kotarskih Šumara naše političke uprave dokine, te predhodno i do definitivne zakonske uredbe svi kr. iiot. šumari uvrste u X. činovni razred. Zatim je vis. kr. zem. vladi podnesena predstavka, kojom je upozorena, da imademouzemlji još i ne namještenih šumarskih abiturienata, te je u savezu s tim zamoljena, da strukovno nekvalifikovanim službenikom onih posjedovnih kategorija, koje su dužne namještati državne izpitane organe, ne podieljuje pogodnosti, dotično oprost od polaganja našeg državnog izpita i ovlaštenje na samostalno vodjenje šumskog gospodarenja, kao što je to do sada u njekim slučajevima učinjeno. Da se pitanje o družtvenom šumarskom muzeju definitivno riješiti uzmogne, stavljen je na visoku kr. zemaljsku vladu upit, ne bi li vis. kr. zem. vlada bila voljna preuzeti muzej u vlastničtvo zemlje, odnosno preuzeti barem uzdržavanje muzeja, a sami predmeti, da ostanu i _!nadalje vlastničtvo hrvat.slav. šumarskoga družtva. Pošto se kako spomenuli, i onako radi na proširenju šumarske akademije, imade nade, da de se i ovo pitanje po družtvo povoljno rijeseti. Slavna skupštino! Kako prijašnjih godina, tako je i ove godine vis. kr. zemalj. vlada poduprla naše družtvo, doznači vši mu za promicanje družtvenih svrha iz zemaljskih, sred |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 3 <-- 3 --> PDF |
Br. 11. u ZAGREBU, 1. studenoga 1906. God. XXX Pretplata za nečlanove K 12. na godinu. — članovi «mnar. đružtva dobivaju list bezplatno. — članarina iznaša za utemeljiielja K 200. — Za članove pođupirajude K 20. - Za redovite članove I razreda li lii. i 2 K pristupnine. — Za lugarsko osoblje K. 2. i K 1. pristupnine i za „Šum. list" K. 4 u ime pretplate. — „Lugarski viestnik´ dobivaju članovi lugari badava, članarinu prima predsjednletvo družtva. Uvrstbina oglasa: za 1 stranicu IG K.; za ´/j stranice 8 K.; za V, stranice 5 K. 20 fil.; za ´/^ stranice 4 K. — Kod višekratnog uvrštenja primjerena popustbina. XXX. redovita glavna skupština hrvatskoslavonskoga šumarskoga družtva. (Po stenografskim bilježkama). Odgovarajuće po upravn. odboru družtva na dne 5 kolovoza t. g. ustanovljenom programu, obdržaua je ovogodišnja glavna skupština, na dne 18. rujna u Zagrebu, u društvenoj dvoraniu »Šumarskom domu«, u prisutnosti sliedeće p. n, g. g. društvenih članova: Agjić Prokop. Adamek Ladislav. Bauer Vjekoslav. Borošid Andrija. Boelein Koloman. Biondid Josip Brosig Slavoljub. Barišić Pavle, Benak Vinko. Bilinski Stanko. Blažid Dinko. Bonel Julio. Cesarić Grjaro. Cop Andrija. Dremil Oskar. Dojković Vilim. Dmitrović Eadivoj. Erny Rudolf. Fischbach Robert. Frkić Stjepan. Franješ Juraj. Fuksa Vaclav. Grdenić Nikola. Grčević Ivan, Gvozdanovid Touio. Georgijevid Tošo. Groger Franjo. Hajek Bogoslav. Herzl Adolf. Hradil Dragutin. Jakopec Josip Jančikovid Antun. Kesterčanek Fran. Kern Ante Kolar Ivan. Kuzma Gjula Kosovid Bogoslav. Koroskenj pl. Šandor. Krišković Mijo. Kolibaš Mate. Kovačina Mate. Kauders Alfons. Kaderžavek Lfo, Kiseljak Josip. Laksar Dragutin. Lach Gustav. Lončarid Vinko. Loncarid Josip. Lončarid Andrija. Mark Ante. Mocnaj Dragutin. Metlaš Jovo. Milutinovid Sava. Milkovid Ivan. Močan Matija. Markulin Ivan.Maksid |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 25 <-- 25 --> PDF |
— 439 — jedan odgovor, a taj glasi: »Zemaljska vlada je to mogla učiniti samo po analogiji ustanove § 12. zakona od 22. I. 1894., te je pod šumsko tehničke činovnike koji stoje u ze mal jsko j službi , subsumirala i bivše obdinske šumare. Uporabe zakonskih ustanova »po analogiji« vele pravnici da je u pomanjkanju protivnih propisa dopustiva, i koliko mi je poznato iz moje prakse upotrebljava se često. Kada. je pako zem. vlada u slučaju § 12. medju zemaljsko šumarsko činovničtvo po analogiji subsumirala i bivše obdinske §umare, tada držim da je samo dosljedno, da se ta analogija upotriebi i u slučaju § 15. zakona. U tom mom shvaćanju utvrdjuje me takodjer govor narodnog zastupnika g. Šandora Egersdorfera. koji je u saborskoj sjednici na 4. prosinca 1903. kao izvjestitelj za rečeni zakon rekao: »Da je u § 15. štatuirana iznimka za sve činovnike, koji su do sada služili u javno j (dakle ne samo zemaljskoj) službi«, a tako je to tumačio i bivši ban grof Khuen-Hedervari, koji je u istoj sjednici rekao, da je u osnovi toga zakona poskrbljeno i za one , koji nisu mogli štedi akademsko naobraženje time, sto su ostali nadalje u službi i što mogu dalje napredovati, dakle i tu nije govora samo o onim u zem. službi, nego občenito o onima, koji su bili u službi. Da je konačno zem. vlada ustanove § 15. zakona de fakto protegnula i na bivše obdinske šumare dokazom je to, da je g" 1896. za kr. kotarskog šumara imenovala jednoga bivšega obdinskoga šumara, koji nije obsolvirao nikakovo šumarsko učilište, niti je bio položio državni ispit za samostalno vodjenje šumskoga gospodarstva, zatim njekolicinu, koji još i danas službuj u a koji takodjer nisu položili rečeni državni izpit. Prema razloženom držim da svi srednjoškolci koji su u zemaljskoj šumarskoj službi namješteni prije izmaka 10 godina od dana krieposti zakona, dakle prije g. 1896., a pogotovi oni, koje je rečeni zakon zatekao bilo u kojoj javnoj službi, imaju isto kao i visokoškolci mogudnost napredovati skroz do |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 24 <-- 24 --> PDF |
— 438 — prelazno doba, unutar kojegabisepreustrojstvo šumarske obuke provesti moglo«, bio saboru na prihvat predložio zakon, kOji bi bio u diamentralnoj oprieei sa njegovim mišljenjem. To je pako izključeno. Pošto nadalje niti u rečenom, niti u ikojem drugom zakonu neima ustanove, po kojoj bi se bivši obdinski šumari mogli staviti u razpoloživost, a ipak su se za omogućiti provedbu zakonu morali, a da fakto i jesu stavili u razpoloživost, to su se u pomanjkanju pozitivnih ustanova . za njih ana logn o upotriebile ustanova i; 12, zakona, pak stoga se i glede dužnosti doka´.a osposobljenja moraju na križevčane po analogiji protegnuti ustanove § 15. zakona Toj tvrdnji prigovorit će se možda tim, da § 15. govori eamo o šumarskim tehničarima, koje je zakon zatekao u zemaljskoj službi. Kada bi se taj paragraf tumačio po slovu i sam o sebi, i kada bi u zakonu bila ustanova, koja bi za bivše obćinske šumare sadržavala kakovu sličnu ustanovu kao što je ona u § 15. za u zemaljskoj službi se nalazede šumare, a tada dopuštam, da bi rečeni prigovor bio ispravan, nu ako se taj paragraf tumači po duhu i u savezu sa §§-ma 12. i 13. zakona, te ako se u slučaju pomanjkanja protivnih ustanova opet pomognemo analogijom, tad taj prigovor ne stoji. Bivši obćinski šumari bili su, kako sam već naveo, stalno namješteni, nisu se dakle mogli niti odpustiti, niti proti svojoj volji umiroviti. Usprkos toga je kr. zem. vlada g. 1894. i 1895. zemljištne zajednice, koje su prama svojim šumarima sta,jale u rečtnoj obvezi, pozvala neka stručnu upravu u svojim šumama povjere budućim šumarskim tehničarima kr. kotarskih oblastih, ona je nadalje te zaključke odobrila i tim dokazala da je sjegurna, da će zemljištne zajednice moći riešiti njezine obveze prema svojim šumarima, i konačno je kr. zem. vlada te šumare prigodom provedbe zakona faktično stavila u razpoloživost i prisilila, da se natječu za mjesta kod kr. kotarski oblasti. Stavili se pako pitanje na temelju kojih propisa je zem. vlada obćinske šumare stavila bila u razpoloživost, to imamo samo |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 15 <-- 15 --> PDF |
-_ 429 — Ujeduo izjavljujem, da mi je veoma žaa, što sam sbog odsutuosti iz Zagreba zapriečen, da prisustvujem ovogodišnjoj glavuoj skupštini slavnog tag družtva, te molim za izpričanje radi toga«. A sada predlažem za skrutatore kod predstojećeg izbora gg. članove I. Partaša i D. Lak sara (Prima se) a molim g. blagajnika, da pročita imena onih članova, kojima po smislu pravila pripada pravo glasovanja — a gospodu članove pako pozivljem, da pristupe glasovanju — a zato vrijeme prekidam skupštinu, (Iza obavljenog glasovanja i skrutiuijuma) Predsjednik : Slavna skupštino! Rezultat izbora jest sliedeči: Glasovalo je ukupno 62 člana, a izabrani su; Predsjednikom presvietli g. c. i kr. komornik i velikaš Marko grof Bombelless sa 60 glasova. Prvim podpredsjednikom g. prof. F. Z. Kesterčanek sa 61 glasova, a drugim podpredsjednikom g. kr. držav. šum. savjetnik Julije Kuzma sa 54 glasa. Društvenim tajniko m g. kr. um. žup. šum. nadzornik V. Dojko vid sa 46 glasa, a blagajnikom g. kr. kot. šumar R. E r n y sa 36 glasa. (Skupština prima izbor živahnim odobrenjem). Predsjednik : (nastavlja) U sliedstvu ovog izbora predlažem da se na novo izabrani predsjednik presvietli g. grof Bombelless, brzojavno o tom izboru obavjesti, ^ podjedno i od strane ove skupštine pozdravi (Prima se). Sada prelazimo na izbor 15torice članova upravnoga odbora, te molim gg. da pristupe glasovanju. Šumarnik g. Slapničar: Molim za rieč. Slavna skupštino! Gotov je izbor predsjedničtva družtva. I sam odbornik — poznato mi je, kako težku zadadu imadu naročito i na«i časnici u odboru — a naročito i oni družtvenoga tajnika i blagajnika. A sve su oni to obavljali oduševljenjem i trsili se da to izvrše vazda i prema pravim intencijama družtva. Predlažem s toga da se toli dosadašnjem tajniku g. B)rošiću, |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 14 <-- 14 --> PDF |
— 428 Rieč moli g. sumarni k E. Slapničar; Svima nama je poznato, da je potaknudem upravnoga odbora visofea krzemalj. vlada svojedobno dozvolila, osnude t. z. šumarske sirotinjske zaklade, za uzgoj djece šum službenika dlanova družtva. Molim g. tajnika, da nam razjasni, kako ta stvar danas stoji — jer poznato nam je i to, da se od imovnib obdina i drugih njeki stanoviti prihodi prigodom dražbenih prodaja iz imov. šuma za ovu zakladu uplaćuju i ubiru. Tajni k g. Borošid : Velepoštovana gospodo! Predmet se taj nalazi kod visoke vlade. Mi možemo i urgirati — stvar će se uvažiti — a samo zaklada može stupiti još i tečajem o. g. u krepost. Do sada je unišlo u to ime oko 36.000 K. — a prema tome moglo bi doći već ove godine do 6U00 K. do uporabe. Predsjednik : Prima li slavna skupština to razjašnjenje g. tajnika na zaaoje ~ tim da s^ riješenje odnosnog svojedobnog družtvenoga zaključka u tom predmetu — svrsi shodno po upr. odboru družtva kod vis. kr. zemalj. vlade poskori ? (Prima se) Tim prelazimo podjedno na sliededu todku dnevnoga reda a to jest, izbor predsjednidtva i upravaoga odbora družtva za slijedede trogodište — prije toga moram ipak slavnoj skupštini objaviti, da je dosadanji prvi podpredsjednik družtva presvietli g. minister. savjetnik J. Havas upravio još na 9. rujna o. g. na tu skupštinu sliededu poruku (čita): »Slavno družtvo izvoljelo me je odlikovati za prošlu trogodišnju periodu izborom I. podpredsjednikom slavnog tog družtva. koju čast sam kroz cijelo to vrijeme obnašao i trsio se, da po mogudnosti doprinosim k boljku interesa hrvatskoslavonskoga šumarskoga družtva. Zahvaljujud se na tom častnom povjerenju, istaknuti mi je ovime, da mi žalibože nede dopustiti nastale okolnosti, da se odazovem eventualnom ponovnom izboru u predsjednidtvo hrvat, slavon. šumarskog družtva, te izjavljujem ovime, da bi eventualni takav izbor na svaki način sa zahvalom odkloniti morao. |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 10 <-- 10 --> PDF |
— 424 — Molim Vas veleštovana gospodo skupštinari, da izvolite ovo izvjesde na znanje uzeti. Predsjednik . Prima li slavna skupština to izvjesde na znanje — (Prima se) — onda molim sada g. šumarnika Laksara, da na ima odbora ad hoc za preizpitanje društvenih računa od g. 1906. — izvoli pročitati odnosno izvješće toga odbora. oumarnik Laksar (čita). Slavna skupštino! Izabrani za pregledanje računa za g. 1905. sravnili smo sve priloge sa blagajničkim dnevnikom o prihodu i razhodu pak smo u brojnom pravcu sve u redu pronaši, ter prema tome i zaključni račun za istu godinn ispravnim. Usljed toga predlažemo, da se blagajniku i upravnomu odboru izvoli podijeliti absolutorij. Smatramo si ipak za dužuo^t tom zgodom iztaknuti, da bi se imalo o tom nastojati, da se prihod dražtva u obće povisi, a izdatci snize jer kada će se morati još i porez plaćati od kude, to će i izdatci silno narasti, pak s toga predlažemo sliedede.: 1 Stanarina, koja se sada plaća mjesečno sa 78*13 K odnosno 73´44, 76%50, i 91 80. bez ikakovih drugih pristojba, kao što su vodovod, razsvjeta i diščenje stuba ter najamni novčić, što u drugih kuda stanari plaćaju, imao bi upravni odbor prema sadanjim cienam stanova u gradu Zagrebu povisiti. 2. Sadanji pazikuda u iva stan besplatan, a osim toga dobiva pladu u gotovom od 230 K, prem se u drugih kuda samo za besplatan stan takav dobije. Imalo bi se dakle samo z´d stan takovu osobu nadi. 3. Osim toga je jedan pomoćni podvornik, koji i opet besplatan stan uživa — suvišan, pak se može jedan stan iznajmiti i time nešto prištediti. 4. Prazni veliki podrum imao bi se takodjer izajmiti, što bi takodjer prihod povisilo. 5. Opazili smo, da popravci u istoj godini iznašaju 1093´25 K. Ovakovi popravci imali bi se tek nakon pregledanja po upr. |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 9 <-- 9 --> PDF |
— 42.3 — obćine.—Franju Cordašida, um. kr. zemaljski šum. nadzornika i bivši ujedno izvjestitelj kr, zem. vlade. — Josip pl. Aue, kot. šumar križevacke imovne obćine. — Vjekoslav Guči, šum. i narodno gosp. izvjestitelj grada Varaždina. — Antun Buneta, nadšumar gjurgjev. imovne obdine. — Hinko Fiirst, šumarnik vlastelinstva ćabar. — A najvedi gubitak zadesio nas amrdu nikada neprežaljenog druga, slavljenog hrvatskog književnika, — a zadasnog Člana našega društva Josipa Kozarca, kr. drž. suraarnika, koji je svojim zlatnim perom u velike obogatio i našu knjigu šumaricu. Na sprovodu odličnog ovog elana našega društva i velikog umnika zastupao je hrv. slav. šumarsko društvo g. šumarski savjetnik i društveni odbornik Julije Kuzma, koji se je sa pokojnikom i u ime naše oprostio.* A da se i mi na ovom mjestu sakupljeni odužimo dužnom postom svim tim našim milim pokojnikom, molim vas, da ustavši sa stolica sa mnom zajedno uskliknete. Slava im! Slava Josipu Kozarcu ! Ovim veleštovana gospodo, završujem, a pošto je na izmaku trogodište djelovanja sadanjeg upravljajudeg odbora društva, to se ovim k jednu kao društveni tajnik sa vama, gospodo sudruzi opraštam, jer mi moje vrlo opsežne službene dužnosti na nikoji način ne dozvoljavaju, da i na dalje rukovodim poslove tajnika društva. Zahvaljujem vam na dosadanjem kroz toliki niz godina izkazanom mi povjerenju, uvjerujud Vas tvrdo, da du u koliko do mene stojalo bude, vaše poslovanje i vaš rad, oko unapredj(nj;i i promicanja društvenih interesa, šumarskih prilika u zemlji, kao i našeg šumarskog stališa u svakoj mi danoj priliki i na svakom mjestu, izdašno podupirati, a »hrvatsko-slavonskom šumarskom društvu«, koje ove godine navršuje svoj trideset godišnji opstanak, želim da cvate i napreduje na probit svoju i svojih članova, a na korist svima nama i mile nam domovine Hrvatske. * Vidi „Lug. vieatnik" br. 10 o. g. |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 8 <-- 8 --> PDF |
— 422 — 10. Jucht »Geschichte der Holzwollindustrie uad Ho zhandels Gesetzgebung in Bayern. 11. Endres »Handbuch der Forstpolitik.« Što se same družtvene knjižnice tiče, čast mi je izvjestiti slavnoj skupštini, da je popis družtvenih knjiga dovršen i da je po uprav, odboru društva u r e d j e n pravilnik , po kojem ce se postupati kod izdavanja knjiga iz društvene knjižnice. Kako popis knjiga tako i pravilnik objelodaniti će se u »Šum. listu« za mjesec studeni o. g* Društvo naše podržava sa domačim i susjednim srodnim društvima iste sveze, kao i prijašnjih godina. Imovina našega društva sastoji se: 1. Iz društvene zgrade »Šumarskog doma« u vriednosti od 240.000 K 2. Društvenog muzeja -- 22.000 K 3. Pokućtva 2.400 K 4. Pripomoćne zaklade 11.881-60 K 5. Gotovine -- 3.711-48 K Ukupno --- 279^963-08 K Pasiva društva pako iznose : Ostatak duga brodskoj imovnoj obdini u iznosu od 100.881 61 K Prema teme čista vriednost --- 179.081-47 K Slavna skupštino! Imadem da izvršim još jednu i to žalosnu dužnost, da Vas izvjestim o težkim gubitcima, koji su zadesili naše društvo smrdu naših drugova i članova društva. Neumitnom smrdu izgubismo od prošle glavne skupštine eiiedede članove: Josipa Helebrandta um. nadšumara vlastelinstva Iličkog. — Dragutina Hlavu umir. profesora bivšeg kr. šum. i gosp, učilišta u Križevcima. — Dragutina Kanicinija, nadšumara vlastelistva djakovačkoga. — Ivana Kadlečeka, urair. kr. žup. šum. nadzornika u Vukovaru. — Nikolu Sriču, veletržca i utemeljiteljnog člana našega društva u Novom Vino- dololskom.—Svetozara Vučkovida, šum. pristav ogul. imovne * Do sada nam taj popis još uvijek nije predan. Opazka uredništva. |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 5 <-- 5 --> PDF |
— 419 — kranjsko primorsko, g. A. Borošić za galičko šumarsko družtvo, a g. D. Ili(5 tajaik slavonskoga gospodarskoga družtva u Osijeku za ovo družtvo. (Zivili). Prelazeć na daljnju točku dnevnoga reda — molim g. družtvenoga tajnika, da izvoli skupštini izvjestiti o radu i djelovanju družtvene uprave tečajem minule družtvene godine. Tajnik g. Borošid: Slavna skupštino! Upravljajući odbor obdržavao je od posljedne glavne skupštine ukupno 4 redovite sjednice. Rad upravljajudeg družtvenog odbora poznat je slavnoj skupštini iz odnosnih zapisnika odborskih sjednica, koji su i u družtvenom časopisu objelodanjivani, pak ču stoga iztaći samo najvažnije, točke, koje bijahu predmetom razprave u odborskim sjednicama. Kako je mjesto zemaljskog šumarskog izvjestitelja i predstojnika šumskog odsjeka kr. zem. vlade, već dulje vremena nepopunjeno bilo, to je upravljajući družtveni odbor, a na čelu mu dični predsjednik našega družtva, presvijetli g. Marko grof Borabelless smatrao prvom svojom brigom, da poradi o tome, kako bi se ovo mjesto što skorije popunilo. U tu svrhu učinjeni su naročito i sa strane družtvenoga predsjednika nuždni koraci, koji su i od uspjeha bili tako, da je ovo vrlo važno pitanje i doista konačnom riešenju privedeno. Na čemu rekoh dugujemo u prvom redu hvalu našem presv. predsjedniku. Nadalje je upravljajući odbor podnio visokoj kr. zem. vladi predstavku, neka bi izvoljela posredovati, da se naredba kr. zem. vlade ^a Bosnu i Hercegovinu od 14. lipnja 1905. br. 920.561., u koliko bi njom bio zatvoren put absolventom naše kr. šumarske akademije u bosansko-hercegovačku šumarsku službu promjeni onamo, da i naši akademičari budu primani i u tu službu. U koliko sam obavješten, ovaj korak društvene uprave nije do sada još imao povoljnog uspjeha, ali nadamo se, da će u tom pravcu poduzeto djelovanje vis. kr. zemaljske vlade polučiti svrhu i ukloniti zapreke, koje još tome na putu stoje |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 4 <-- 4 --> PDF |
— 418 — Ratislav. Medvedovid Mato. Ogrizović Gedeoa. Ogjid Vladimir. Pere Šandor. Partaš Ivan. Plesa Nikola. Petrovid Stevan. Puk Mirko. Petračić Andrija. Pleško Bartol. Perušid Andrija. Rukavina pl. Rude. Rukavina Josip. Slapničar Eduard. Škorid Milan. Šmidinger Rikard. Szentgy6rgy Ljudevit. Stankovid Velimir. Stublid Vjekoslav. Simid Stjepan. StaniČid Dane. Stanid Jovan. Siruček Vjenceslav. Šustid Josip. Tkuransky pl. Bela. Teklid Slavoljub. Werner Milan. Vučkovid Vaso. Zajc pl. Carmelo. Početak skupštine 9 sati jutrom Družtveni tajnik g. A. Borošid oslovi prisutne kako sliedi: Velestovana gospodo! Prosvijetli g. družtveni predsjednik, Marko grof Bombelless, a isto tako i presvietli prvi podpredsjednik ministerijelni savjetnik g. Havas —pozdravljaju skupštinu — te izpridaju svoju odsutnost. Prema tome imao bi nazočnoj skupštini predsjedati drugi podpredsjednik g. kr. um. odsječni savjetnik F. Zikmundovskj, posto ni on nije prisutan, to predlaže upravni odbor, da se predsjednikom ad hoc ove skupštine izabere predsjednik po starosti i to kr. šumarski savjetnik g. Ivan Kolar. (Živio!) pa molim g. savjetnika, da izvoli zauzeti predsjedničko mjesto. Šumarski savjetnik g. Kolar preuzimlje predsjedničtvo, burno pozdravljen po skupštini, uz sliededi pozdrav: Slavna skupštino! Poštovani drugovi! Zahvaljujud vam na izboru, drago mi je, da vas vidim i opet u ovolikom broju ovdje sakupljene, jer mi je to znak da se za družtvo i svojski zanimate. Pozdravljajud vas, ter želed tom našem zasjedanju što bolji uspjeh — proglašujem tu glavnu skupštinu otvorenom. Podjedno predlažem, da se kr. žup. šumarski nadzornik g. B. Kosovid imenuje perovodjom ove skupštine. (Prima se — a izabrani zauzimlje svoje mjesto). čast mi je nadalje saopditi, da su prijavljeni kao zastupnici stranih družtava na ovoj skupštini; p. n. g. J. Havas za ugarsko zemaljsko šumarsko družtvo, g. F. Zickmundovskj za |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 28 <-- 28 --> PDF |
442 — „ -=1I >< t^ .^ <1 1—1 1-H ^ ^ 4j *—1 1 Dnevni razred g 2 i o p [%:: ^ M 02 1 1 ^ 7 cn 0 5 C l -j05 h.^ -.J „_ oc 0 0 h ^ stališ TI gPC D o cc a to 1 O i to o H^ 00 CO g 0 3 OT to o H^ O ´ ob *^ s ^ 0 01 OCr . 1 7o fo_ M B 5´ a.a° N n a o o ^ IS^ OT < l s ^ IO to00 hf^ ^= to h-* 00 Cn rfi´ to h-i to 1 1 7o &5 A3 a CO to ,_ k o o o I-; co t-* hf^ m )-* C^i I-* 00 C J to -J 05 w o n^ H * K^ o h ^ to to to LO *>. H-^ J? )—* to 111 1 i 1 /oST E^ 0^ g< 0 o< cs ! a " D. O a B su 0 0 O o c >M ? _Ni _ ^S «?> CO K to oo 03 1 05 -J _Oi . IX. i X. OT 0 3 C n to- to on VII. i VIII. I´ -SI VI 1 1 1 1 IV. stališ c B 10 g ! u dnevn. razredu HH i! a-. ST N an i-t^ . CD´ (7) H > o ,^ O l´ 1 cu prav. O -§ h^ O ^ ^^ ^ < i rf>K> ^ t o >^ inžin. w ^ O< n o ´^ co O ´ ZJi ^ račun 3 ^ Ov cn o No ^_^ O 5 ca ... ^ 0 3 t o t© i^ Cn ^—mm -Šum. B p 00 o -J 1 1 to H^ *:i to l-» «o 1 1 R o-< prav. cc-g? era o 00 o 00 o to I-" bO O i h ^ O i F^ 00 to (?i caN^ M Kf^ t-i C" 1´ O *to t-A M i1 1 1 °o" rr ^´ inžin. _— B P o c ^a M ^^ to to NC ^^ )-* to 03 ^ sredine izraedju inž, i r. N P oc o K) Cf^ 03 1 1 bO O i 1 1 to o= 1 <7i )´ 00 C l -] to M f—^ 1 1 1111 1 1 1 1 P´ 9= s V B a B o D . H^ j 1 ts i 1 1 OJ CTi 05 *-1 1 i^l i o 05 |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 29 <-- 29 --> PDF |
— 443 — ski nadzornici I. i II. razreda i svi žup. šumarski nadzornici I. razreda, bili danas odsječni savjetnici u VI. dnev. razredu, a u VIII. dnevnom razredu bi medju inimi bilo 20. današnjih kr. kor. šumara I. razreda. O tomu dalje razpravljati nebi imalo praktične svrhe, pak stoga prelazim odmah na nama, po svršenim školama i broju činovničtva najbližje stališe, a to je onaj inžinira i računarskih činovnika, pod kojima razumjevam činovnike kod računarskoga ureda kr. zemaljska vlade i kr. hrvat.-slavonske zemaljske blagajne u Zagrebu. Od inžinira zahtjeva se akademička naobrazba, a ta se traži i od šumara. Koli medju prvima, toli medju potonjima ima činovnika, koji ne imaju podpunu akademičku naobrazbu, nu s tom razlikom, da de takovih kod šumara bid valjda nješto vi^e. S toga šumari mogu opravdano tražiti, da sa inžiniri imaju približno isti, ili samo nješto slabiji status i avancement. Sravnimo li ali kvalifikaciju šumara sa ( nom računarskih činovnika vidimo, da je naš stališ u tom pogledu puno napredniji, jer naš kompetent mora da bude primljen u službu, dokazati, da je podpunoma akademički naobražen, dočim onaj za računarske činovnike ima dokazati srednje učilište — a i od toga zahtjeva čine se iznimke. S toga bi šumari morali od raćunarnkih činovnika imati znatno povoljniji status i bolji avancement, a kad tamo, baš je obratno. Šumari bi prema rečenom morali u najpovoljnijom slučaju držati sredinu izmedju jednih i drugih, te bi u tom slučaju glasom skrižaljke moralo za šumare kod političke uprave biti sistemirirano : u VI. einov. razredu umjesto 1. mjesta, f aktič no 1 mjesto. » VII. » » » 2 » » 3 » » VIII. » » » 5 » » 12 » » IX. » » » 6 » » 24 » » X. » » » 28 » » 22 » » XI. » » » 25 > 7! 11 * vježbenika » 13 » » 7 » eO Ukupno 80 |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 30 <-- 30 --> PDF |
— 444 — Iz toga vidi se, da svi šumari u VII. IX. činovnom znatno prikraćeni, dodim u nižim razredima imadu preveliki o/" osoblja. Usljed toga je avancement vanredno nepovoljan za niže razrede skoro nikakav, i to ne samo za križevačke absolvente, nego i za visokoškolce, čemu je najboljim dokazom to, da i dva absolvsnta visoke škole za kulturu tla u Beču, kojima ne ima prigovora niti u strndaom, niti u inom pogledu, kao kr. kotarski šumari u XI. dnev. razredu i do nedavno sa pladom od 1000 K godišnje, služe do danas ved I2V2 god na, te kako su u rangu još daleko nazad, modi de u tom razredu doživiti i 29 godišnjicu, ili n. pr. slučaj gdje je isto takav visokoškolae tek nakon 7 godina \ježbenikovanja došao na red da bude imenovan kr kotar šumarom u XI. činovnom razredu. Spomenem li još, da se šumari srednjeskolci koji se nalaze u XI. dnevnom razredu, u večem dielu u njemu nalaze ved 10 godina, držim da sam dovoljno obrazložio opravdanost obdega vapaja za dokinudem XI. dnev. razreda. Predlog za sniženje broja vježbeničkili mjesta dovoljno dava okolnost, da prodje i po 6—7 godina, dok vježbenik bude imenovan šumarom. Usvoji li slavna skupština spomenute predloge, i budu li na mjerodavnim mjestima naišli na blagohotno prosudjenje i uvaženje, unaprtditi de se interesi službe i šumarskoga stališa, te držimo, da bi tada i izmedju šumara akademičara i srednjoškolaca, sada djelomice postojeda oprieka i rivalitet prestao, te povratile se opet toli potrebna nam kolegijalnost i podpuna solidarnost, koja je toli poželjna u interesu promicanja staliških interesa ; a s druge strane riešili bi se naši sudrugovi srednjeskolci potištenosti i zlovolje, što bi opet bilo u velikom, interesu službe i strdiša Tim zaključujem, izjavljujud, da sam spomenute predloge stavio i obrazložio prama svojem najboljem znanju i uvjerenju jedino u želji, -da tim koristim stališu, struci i službi, kojoj sam se posvetio. |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 31 <-- 31 --> PDF |
— 445 - Predsjednik — rieč imade g. V. Dojkovic na osobnu primjetbu. Nadzornik Dojkovic. Slavna skupštino! Iznijet ću samo osobnu opazku. G. Kern kazao je netom, da je baš u svoje vrijeme po meni stavljenim predlogom, koji je išao, za zavedenjem posebnog novog višeg šum. državnog izpita — prvi put zanjekano i pravo bivšim križevčanom na avanziranje. — Meni se čini kao da motiv predloga izvrača hotimice tendenciju, za kojom sam predlog ide. Kasnije ću u mora protu predlogu — kolik) pomodu osnove zakona toliko pomodu obrazloženja zakona — modi da odvratim i suzbijem njekoje tvrdnje, koje je izvolio moj predgovornik iznjeti. — Uzimljem sada samo riječ, da kažem: Nijesam ja zahtjevao osposobljujudi izpit samo za križevcane, nego i za visokoškolce i križevcane jer provedbom zakona onemogućilo se ovima avanziranje od X. dnevnog razreda. To je zavladalo u tadanjoj praksi a nije se moglo suzbiti. Ja sam onda želio mimo zakona, a ne suzbijanjem prakse, da se donese zaključak, ako se kod vlade ne bude radilo po zakonu, a ako se bude pravila razlika izmedju srednjo i višeškolca, onda neka svi prave taj t. z. Befahigugsriifung. I samo onaj, koji ga položi neka avanzira. — Ja sam to zato kazao, da se ne bi meni križevČanu podmitalo, da sam stavio onaj predlog zato, da konstatiram našu inferiornost. Ja stojim na stanovištu, ni po Križevcu ni po Beču — nego po znanju i umjedu. Predsjednik : Molim sada gospodu, koja bi htjela uzeti k netom pročitanom predlogu g. Kerna riječ, da se izvole prijaviti. Rieč imade g. Dojkovid. Nadzornik Dojkovid: Na predlog g. Kerna uslobodjujem se staviti sliededi protu predlog koji du najprije pročitati a onda i motivirati. Moj predlog glasi: »Da se zakon od 22. siječnja 1894. u pogledu unapredjenja srednjoškolaca, koji službuju kao šumarski tehničari užem. šum službi, u IX. i više dnevne razrede provodi po slovu |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 34 <-- 34 --> PDF |
__ 448 — pravila — koja je naročito statuirana i za sve činovnike koji i do sada već služe u javnoj službi.« — Tako valja dakle onda tumačiti i ustanove §§-a 6., 7., 8. i 9. zakona, a nigdje se ne tumači, da je križevčanima spriječen prelaz u više kategorije službe. Ja stojim s toga na temelju, da visoku vladu u obrazloženju mog napred spomenutog predloga upozorimo, da se zakon krivo upotrebljava i mi da baš na temelju postojećih zakona tražimo pravo i da se ono izvrši i prema nama. Drugi dio moga predloga više je praktične naravi. Dok se mi borimo s vladom i saborom za naš predlog, dotle prolaze i godine, a današnji naši kotarski šumari su raja. koja ne može da dočeka bolju budućnost. Ako se visokoj vladi dakle predoči despei´atno i nedolično stanje tih službenika, i neposredno i putem sabora, moglo bi se to stanje za prvi Čas i u toliko popraviti, da se svi ovi šumari promaknu redovitim putem u bolji plaćevni razred. To je eto moj predlog a sad izvolite birati. Predsjedni k — rieč imade predlagatelj g. Kern. Nadzorni k Kern : Koliko sam prisustvovao svojedobno raspravama o zahtjevu t. z. osposobljenje ispita g. Dojkovića za sve, a i po sudu, kako je o tom pisao »Šumarski list« bio sam toga uvjerenja, da se na temelju samoga zakona brani to avanziranje. Tako se i jest shvaćala vaša želja. Osposobljujući ispit tražio se za sve, ali ja ne držim, da bi ovo unapredjenje bilo nemoguće na temelju zakona. Koliko se sjećam, to je bilo i onda već rečeno, a tako se to još i danas shvaća. Da pako i križevčani jedanput dobiju ono, što imadu pravo zahtjevati, stavio sam taj predlog. Sadanjem predlogu g. Dojkovića pako kako mogu razabrati — jest želja, da zagovara i dokaže, da se već i po obstojećem zakonu križevčanima absolutno mora priznati to pravo unapredjenja. Istina to je shvaćanje svih šumara ! Nu bude li visoka vlada pristupila razglabanju toga zakona — onda će tu konačnu rieč imati ne šumari već juriste — pa je onda pitanje, hoće li i oni križevčanima to pravo |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 35 <-- 35 --> PDF |
— 449 — priznati ili ne Pa baš zato sam i stavio predlog, da se za onaj slučaj ako nije moguće zakon tako tumačiti — pomogne stvari bar tako, — da se donese k zakonu odgovarajuća novela, kojom bi im se to pravo izriČno priznalo. Predsjednik : U koliko razabirem, to se gospoda predgovornici u bitnrsti u svojim težnjama slažu. — Svi smo najme složni u tom, da treba toj anomaliji odmodi, pa da društvo naše mora u tom poprimiti ineijativu, Pi´edlažem s toga — da se sada predje na glasovanje — i to najprije prima li se prvobitni predlog sa obrazloženjem g. Kerna i drugova. Ona gospoda, koja su za taj predlog neka izvole dignuti ruku. Molim sada, da ona gospoda, koja su za predlog g. Dojkovida dignu ruku. — Taj je predlog dakle jednoglasno primljen. G. šumarnik Benak, podnio je sliededi predlog (čita): „O haračenju šuma u području drugobanskom postojavše vojne krajine, bilo je u našem društvu već ponovno raspravljano. Sve je to medjutim ostalo bez uspjeha, a tamošnje šume se i nadalje nemilo harače. Toliko o tom predlogu sa občenitog stanovišta. Sa posebnog stanovišta imovne občine drugobanske pako izjaviti mije, da je jur na dugu pravomoćno dosudjenih odšteta u iznosu od 500.000 K — a ipak se te odštete ved čitavi niz godina ne utjeruju. Usljed toga izgubilo je sada ved i obranbeno šumarsko osoblje svaku mod i ugled u očima naroda — a da same kazne zatvoi´a na šumskoštetnike ne uplivaju — baš niti najmanje, to mi svi znamo. A pošto u području drugobanskom postojavše vojne krajine nalazimo izrazito bujično područje, te što tamo danas ved ua površje izbija i goli krš, a pošto uz to naročito i iz napred spomenutih razloga i šumske štete u tom području sve više mah preotimlju, to predlažem :da slavna skupština izvoli zaključiti, daše posebnimstručnim p_|ovjeren8tvom dade po vis. kr. zem. vladi čas prije izviditi stanje stvari, u svrhu odredaba, u pogledu bu dućeg gospodarenja kao i postupka sa šumama drugobanskogpodručja — s osobitim obzirom na 32 |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 38 <-- 38 --> PDF |
— 452 — »1. da se visoka kr. zemalj. vlada poseb no m predstavko m umoli , d a n a temelj u zakon a i pravednost i ured i statu s šumarski h Činovnik a imovni h obćina ; 2, da se i ti činovnici ureda radi, nakon odgovarajućeg broja službenih godina, analogno kr. drž. šumarskim činovnikom, pr omaknu u višje činovne razrede, a i do sada zaostalim, da se to promaknuće pr vednim načinom osjegura, i 3. da se X. plačevni razred za činovnike ustanovi kao najniži činovnički plačevni razred. Predsjednik : daje riječ g. sumarniku Slapničaru: Članak 20. zakona o činovnicima imovnih obćina jasno propisuje, da beriva šumarskih činovnika krajiških irtovnih obćina ne smiju biti manja od držav. šumarskih činovnika. Potakne li daicle šumarsko društvo to pitanje, onda treba samo zahtjevati da se spomenuta zakonska ustanova u cielosti obdržaje, a prema tome valjalo bi onda i nazočnim predlogom postupati. Predsjednik: Pošto se više nitko ne javlja za rieč, pitam prima li skupština spomenute predloge g. Kovačine (Primaju se). Prelazimo tim na drugi predlog istoga gospodina »Glede uredjenja zemaljskih lugarnica i obskrbe obćin. lugarskog osoblja«. Šumar, g. Kovačina: (čita) Šumari imajući dmomice posla sa lug. osobljem, najteže osjećaju današnju oskudicu na valjanom i svome zvanju doraslom lugarskom osoblju. Valjan i zvanju dorasao lugar, desna je ruka svakome šumaru, on će mu prištediti i mnogi posao i trud, dok mu loš i nedorasao lugar i opet zadaje sto briga i posala. U kratko valjan je lugar od velike vriednosti. Zalud se šumari trude oko unapre djtnja šum. gospodarstva, ako im sume stoje pod nadzoromI ažkom loših i zadaći nedoraslih lugara, koji će već i samim svojim neznanjem ili nemarom onemogućiti i najbolje namjere službodavca. |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 39 <-- 39 --> PDF |
— 453 — Danas se u nas još skoro izkljucivo rekrutiraju lugari, samo od samoukih kandidata. Mnogi njih tek da znade i pisati, a uz to je i danomice sve to manji broj onih ozbiljnih, treznih i voljnih ljudi, koji bi se htjeli posvedivati težkom a i pogibeljnom lugarskom zvanju svom požrtvovnosti i iskrenošdu. Javljaju se cesto, tek ljudi bez zanimanja, u misli, da de tako iiajbolje proljenčariti život, ili i opet ljudi, po zanatu strastveni krivolovci, a koja ih nesretna strast onda cesto dovede i do zvierokradstva, a i nepoštenja u službi. Kod primanja u službu svaki se njih pokaže oduševljen po šumu i marljiv, svaki se prikazuje mudrim, ta nijednom ne stoji na čelu zapisano, kakov u istinu jest. Kontrolom pako samo se rijedko onda kasnije još i koji popravlja, a uz to je to često ved i prekasno. Skrajna je s toga nužla, da se ved jednom i u nas ustroje na zemaljski trošak lugarnice, tim vise, što nas iskustvo upuduje da dosadanji t. zv. privatni tečajevi toj potrebi u istinu odgovaraju a niti odgovarati mogu. Savezno s tim osnudem lugarnica stoji onda svakako i pitanje obskrbe toga osoblja. Težkom i odgovornom zvanju lugara samo se nerado danas posveduje ozbiljan i dovoljnim znanjem spreman čovjek, nije li mu pri tom i sama eksistencija primjereno osjegurana. Lugar, koji oskudieva na hrani, odjedi, obući, i u obitelji, ne može sigurno ni svoje zvanje vršiti, kako to interes stvari traži. Predlažem s toga; 1. da se visoka kr. zemalj. vlada svrsishodnom predstavkom umoli, da čas f>rije pristupi osnivanju toli potrebnih nam lugarnica. 2. da shodnim načinom uredi pitanje beriva lugara kod krajiških imovnih obdina, analogno onim lugarskoga osoblja kr. državne šumar uprave, i to toli u pogledu beriva koli i p r o m a k- n u d a. Nadzornik g. Kern. Predlaže da se ovi predloži ustupe upravnome odboru družtva, na dalnje i shodno uredovanje. (Prima se). |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 40 <-- 40 --> PDF |
— 454 — Šumar g. Kova čina: (Čita dalaji predlog u pagledu dokinuda službenih jamčevina kod imovnih obćina). Slavna skupštino! Već se vise godina punim pravom prigovara, da je polaganje t. zv. službovnih jamčevina, velik teret po činovničtvo krajiških imovnih obdina. Teret, koji štetno upliva naročito i na njihovo materijalno stanje. Ovi su prigovori našli izražaj i u posljednjim brojevima »Šumarskoga lista«, u člancima g. A. Ugrenovida st., u kojima se traži dokinude uplate, a povrata jur položenih tih jamčevina, i to temeljem zakona od 2. travnja 1904. čl. VII., na temelju kojega je kr. zemalj. vlada, obustavila naredbom svojom od 12/8. 1904, br. 51294. te jamčevine i za zemaljske činovnike. I tako danas samo činovnici krajiških imovnih obdina moraju još i taj teret nositi, a sve to bez prave svrhe. Ne du medjutim o toj temi ovdje duljiti, jer je to i onako obde poznata i jasna stvar, ved du se jedino obazreti na onaj prigovor, skojega se navodno polaganje i povrata ved položenih jamčevina nije moglo dokinuti odnosno provesti. Zakonom od 11. srpnja 1881. o krajiškim imov. obdinama istina nomirano je i polaganjo tih službovnih jamdevina po činovnicima im obdina, ali je istodobno i §. 9. istoga zakona jasno odred je no »da glede jamstvene dužnosti i glede povratka službovnih jamčevina valjaju propisi, postojedi u tom pogledu glede službovnih jamčevina državnih činovnika.« Tim je dakle paragrafom i činovnikom kraj. imov. obdine ved zajamčeno, da i za njih vrijede i glede službovnih jamčevina i njih povratka — isti oni propisi, koji i za državne činovnike — dakle je vid i tim zakonom dozvoljena i obustava polaganja kao i povrata jur uplaćenih jamčevina i za imov. činovnike —pa stoga se nemože dosta osuditi —zašto se neopravdano pridržane, a po dotičnike baš i ubitačni taj propis o jamčevinama, još uvijek i to samo za činovnike krajiških imovnih obdina podržaje u krijeposti. S obzirom na to predlažem : »da slavna skupština stvori zaključaiv, pošto |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 41 <-- 41 --> PDF |
— 455 — je obustava daljneg polaganja jamčevina i povratak ved položenih u što kraćem vremenu, životno pitanje šumarskih činovnika krajiških imovnih obćina — da se vis. kr. zemaljska vlada umoli, za odredbu, da polaganje tih jamčevina čas prije dokine.« Šumarnik Mocnaj, preporučujući taj predlog na prihvat predlaže, da se odnosna predstavka uruči Njegov, prenzvišenosti g. banu po posebnom odaslanstvu upravnoga odbora. (Prima se) Šumar g. Kovačina (Oita i predlaže nredlog u predmetu uredjenja pitanja o dnevnicama i putnim paušalima šumar, činovnika krajiških im. obćina.) Slavna skupštino ! Raznimi naredbami vis, kr. zem. vlade, ustanovljene su putne dnevnice šumar, činovnika krajiških imovnih občina, za službena putovanja unutar područja imov. obćme, kao i izvan medja iste. Ove se dnevnice dijele na podpune, stegnute i paušalirane dnevnice. 1. Podpune dnevnice obredjuju se samo onda kada činovnik službuje izvan obsega imov. občina, na udaljenost preko 16 kim. od medje imovne obćine, bio on tamo izaslan od gosp. ureda ili šumarije 2. Stegnute dnevnice obredjuju se činovnikom gosp. ureda uvijek bez razlike udaljenosti, izim slučaja zaračunanja podpunih dnevnica, dočim činovniku šumarije jedino onda kada obavlja posao u obsegu šumarije ili imovne obćine koji nespada u redoviti djelokrug dotičnoga činovnika, ili izvan medje šumarije ili imovne obćine do 16 kim. udaljenosti. U slučaju pod 1. dozvoljeno je zaračunanje kilomttrine, paušal za uzdržavanje konja uživajućem činovniku od medje imovne obćine odnosno šumarije, samo za službovanje izvan redovitog djelokruga. 3. Paušahrane dnevnice samo su opredieljene za činovnike šumarija, koji uživaju putni paušal i to u takovoj mjeri, da doiičnik ima pravo na zaračunanje, kod puta preko 8 kim. |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 42 <-- 42 --> PDF |
— 456 — na jednu četvrtinu podpune dnevnice, a same preko 16 kim. dobije polovicu podpune dnevnice. To su uredbe iz absolutističke dobe, kada se je možda mislilo, ds bi se dotični činovnik inače obogatio. Ovo je velika nepravda. — Zar činovnik ne treba trošiti i na udaljenost izpod 8 kim. ili izpod 15 kim. baš jednako kao i preko 8 ili 16 kim.? Prevali li pako i dva puta po 15 kim. do mjesta poslovanja, ne obzire se naredba ni malo na to. Ili zar činovnik šumarije može drugačije živjeti od onoga gosp. ureda. čovjek i jedan i drugi i jednake dužnosti vrše. Tako se n. p. dog)di, da izaslan činovnik gosp. ureda u bliži srez — do 8 kim. zaračuna stegnutu dnevnicu a onaj od šumarije ništa, ma da su jedan i drugi prevalili isti put. U kakvom su nepravednom razmjerju odmjerene te dnevnice naprama ostalom činovničtvu — jasno je, dok n. pr. obd. pandur obavljajuč službu u mjestu dobiva odštetu od 1-60 K - to činovnik šumarije mora prevaliti 8 kim. puta, dok dobije i 1 K, 1*75 i 2 K. — Pa ipak kakav je posao jednoga i drugoga njih. Takove bi se anomilije danas ipak več morale dokinuti. Prošla su vi´emena, kad si se mogao za groš šajna najesti i napiti. S obzirom na sve to dakle predlažem: »da društven i odbor sam izradi, te visokoj kr. zemalskoj vladi podnese potanki i pravedni nacrt glede zaračunanja tih putnih trškova a napose i dnevnica. Nu sad da nastavim. Šumarniku i nadšumaru gospod. ureda i upraviteljem šumarija imov. obćina, opredeljeni su još putni paušali za uzdržavanje t. z. službenih konja, od kojih su prvi po dva, odnosno po jednoga obvezan držati. I ova je naredba već odavno zastarjela. Paušal za upravitelje šumarije iznaša 700 K godišnje. Tai je mogao dostajati možda još prije 15. godina — nu danas ni za 700 for. nisi kadar uzdržati konja. Ciena krme, zobi, stelja danas su već na trostruku cienu poskočile. Stelja stoji koliko i sieno. Zob još skuplja. Gdje su pako onda još i troškovi nabave i uzdržavanje kola, konjske opreme, pokrivača, podkivanja i. t, d. A na slugu kao |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 43 <-- 43 --> PDF |
— 457 — da se u obće nije ni mislilo, a ipak taj sam pozoblje 400 kruna. A to sve lih radi konja. Sretan doista po tome samo onaj šumar, koji ne mora držati konja. Odredjeno je držanje konja — ali nije ujedno iztaknuto i to, odkuda ga i nabaviti. Kedovito se dakle dotičnik mora zadužiti ili petljati erar, da mu dopusti kojeg erarskih lošijih konja, pa onda i opet biti u vječnom strahu za nj. A pogine li konačno takav konj ili se konačno iztrosi i obnemogne — od kuda opet drugog nabaviti? Šumar niti može niti imade prilike baviti se konjogojstvom. Sve to znači pako činovnika ne samo materijalno ved dobar dio i moralno uništavati. Da se tome doskoči, valjalo bi urediti slobodne podvozne prilike, pak zato predlažem, da se viškoj vladi i u tom pogledu podnese predstavka, molbom da se ti t. 7Y. paušali za uzdržavanje konja dokinu, a odredi zaračunavanje kilometri ne, uz propisane dnevnice, kako je to i za sve ostale zemaljske činovnike odred je no«. Savjetnik g. Kuzma. Mislim, da bi se i ovoj želji moglo najsgodnije tako udovoljiti, da se i u tom pogledu šumarski Činovnici krajiških imovnih obćina izjednače s onima kr. držav. erara, gdje se bas sada radi o novo uredjenju tih paušalija i dnevnica, prema kojima de najmanja dnevnica iznašati 6 K za nižje činovne razrede, dočim kod viših činovnika ostaju onakove kao "to su bile i dosada. A moglo bi to nzsliediti takodjer pozivom na ustanove članka 20. zakona o imovnim obeinama Predsjednik : Prima li skupština predloge g. Kovačine u smislu dodatka g. savjetnika Kuzme (Prima se) Rieč imade sada g. šum. nadzornik V. Dojković da stavi predlog. Nadzornik V. Dojković: Obzirom na to, da je materijalna i moralna eksisteneija i položaj sadanjih i budućih abiturienata naše kr. šumarske akademije obezbijedjen samo onda, ako ista bude podignuta i u pogledu trajanja nauko |
ŠUMARSKI LIST 11/1906 str. 44 <-- 44 --> PDF |
— 458 — vanja na istu visinu na liojoj već danas stoje ostale šumarske visolie škole u Austro-Ugarskoj monarkiji, to predlažem, da se vis. kr. zemaljska vlada umoli, da izvoli ved [)ooetkora iduće godineičetvrti naukovni tečaj na k r. hrvatskoj šumarsko] akademiji o ž i v o- t vo riti. Držim da taj prtdlog ne treba još i dalje obrazlagati. Izvolite ga dakle prihvatiti. (Prima se jednoglasno). Predsjednik : Pošto dalnjih predloga nejma, pitam, želi li nsožda još tko riječ. Profesor g. I. Partaš G. vlast, šumarnik Sacher poslao je ovdje dva primjerka kombiranog slu .benoga znaka, za nadzirače lova i lugare. Jedan veći, drugi manji, jedan za prsa, drugi za šešir. Moram redi, da su doista praktični, a uvedeni su ved kod osoblja gospoštije dolnjomiholjačke, dok su oni znakovi što su danas službeno propisani nezgodni. Zato ponukan po g. Erny-u iznašam ovime predlog, da se od strane družtva visoka vlada na te znakove upozori time, nebi li možda takove propisala, u mjesto dosadanjih oblig at ornih znakova za sve lugare i nadzirače lova u zemlji. (Komad ovih stoji danas 2 krune). Preds j ednik : Primate li gospodo taj predlog ? (Prima se). —Čast mije sada još konačno slavnoj skupštini prijaviti, da su nam stigli brzojavni pozdravi sliedede gg. članova; Šum. nadzornika g, Vraničara iz Vukovara, šumara g. G. Vaca u Pisaroviui te šumarskoga pristava J. Jerbida iz Otočca. (Zivili!) Pošto je time i dnevni rtd nazočne skupštine izcrpljen, to ju zahvaljujudi gospodi na ustrajnosti i sudjelovanju — ovime proglasu jem zaključenom. Družtvene viesti. Sjednicu upravnoga odbora đružtva; sazvao je predsjednik ilružtva presvietli g Marko grof Bornbeles, za dne 28. listopada. Na |