DIGITALNA ARHIVA ŠUMARSKOG LISTA
prilagođeno pretraživanje po punom tekstu
ŠUMARSKI LIST 10/1906 str. 46 <-- 46 --> PDF |
— 412 za vlastnike šuma, toliko za drvotržce same, a napose za one, koji iz prijašnjih težkih vremena imadoše starih zaliha dužica. Konjunktura na drvarskom tržištu promjenila se je u toliko, što se je Hrvatska počela otimati dorainirajućem uplivu francezkih drvotr žaca glede ciena dužica, te se izvoz hrvatskog hrastovog drva skrenuo poglavito u Njemačku. Sto trupaca, što rezane robe i bačvarske gradje otišlo je oko 90"/^ ciele naše hrastove produkcije u Njemačku, koja je zatim rezanu robu prodavala u Francezku, Belgiju, Holandiju i dr., te plaćala za 20 do 257o bolje ciene, nego što bi se polučile izradjivanjem francezke dužice. Ta okolnost opravdava očekivanje, da će se Francezka, bude li htjela imati naših dužica, morati prilagoditi cienama, koje sada plaća inozemstvo i domaće pilane za hrastovo drvo. Francezka dužica izradjuje se u novije doba samo iz vršika, granja i onog drveta, koje nije upotrebivo za pilane ili za njemačku bačvarsku gradju, a ne već kao prije iz najbolje i najizdašnije hrastovine. Povoljna berba u Francezkoj, izcrpljenje ondje postojavših zaliha dužica, te slabiji privoz iz Amerike, prouzrokovaše, da su francezki drvotržci postepeno svu hrvatsku, bosansku i magjarsku zalihu starih dužica pokupovali, a od ove je moglo biti oko 30 milijuna komada. Prema kakvoći i porieklu polučivane su ciene s početka K 500, 520 i 540, a kasnije K 550, 580 i 620 za monte r čunajuć na 31./1. do 4./6. Potonja najviša ciena postoji doduše i sada, ali na njenom temelju nije došlo do većeg posla. Posao sa hrastovim, jasenovlm i briestovim trupcima nije u ovoj godini obavljan lih posredstvom naših drvotržaca kao u prijašnjim godinama, s razloga, jer su dosadanji inozemni kupci većim dielom sami neposredno dražbovali prigodom prodaja šumskih čestica, te kao i naše pilane, plaćali izvanredno visoke, do sad nikad ne dosegnute ciene, kako se razabire iz sliedećeg sumarnog pregleda na prodaju došavših šumskih čestica u Hrvatskoj i Slavoniji: 1. Državni erar prodao je šum. čestica u procenjenoj vriednosti od K 2,129.168 za utržak K 3,394.903 ili 59-47o više. 2. Krajiška investicionalna zaklada prodala je šum. čestica u procienjenoj vriednosti od K 2,038.384 za K 3,493.766 ili 707^ više. 3. Imovne obćine od K 3,189.098 za utržak od K 5,060.987 ili 58-67o više. 4. Zemljištne zajednice od K 1,187.939 za utržak od K 1,681.089 ili 41-570 više. 5. Vlastelinstva i kaptoli od K 899.322 za utržak od K 1,044.000 ih 167„ više. Ukupno dakle prodano je šume u procienjenoj vriednosti od K 9,443.911 za K 14,674.745 dakle je polučeno 55-27o iznad procjene |