DIGITALNA ARHIVA ŠUMARSKOG LISTA
prilagođeno pretraživanje po punom tekstu
ŠUMARSKI LIST 5/1899 str. 27 <-- 27 --> PDF |
— 249 — koja je dosudjena u napadnutoj presudi, ako je pravni liek uložen samo na korist okrivljenog. Isto to načelo vriedit će onda, kad je viša molba, usljed pravnog lieka uloženog na korist okrivljenog, ukinula napadnutu presudu i stvar uputila na prvu molbu na iznovičnu razpravu. Prva molba ne će smjeti u ponovnoj svojoj presudi izreći strožiju kazan, nego je izrečena u napadnutoj presudi. Tečajem nazočne razprave «Šum. list» br. 4. od g. 18&9. str. 179. razložismo, da oštećeniku, ako je na kaznenoj razpravi odštetni zahtjev stavio ili ako na razpravu nije ni pozvan bio, a pozvati se je imao, pristoji pravo, da poprimi pravni liek proti odrešujućoj presudi političke oblasti. To načelo izraženo je i u riješitbi kr. zemalj. vlade, odjela za unutarnje poslove od 30. svibnja 1897. br. 2809 (Mjesečnik 1898.). Pitanje je sada, kakovu će riješitbu donieti viša molba, riješavajuć taj pravni liek, ako pronadje, da je razprava pod- puna, ali da predleže dokazane činjenice, koje ne oborivo govore za krivnju okrivljenog. Držimo, da je u tom slučaju viša molba vlastna, da napadnutu presudu preinači na štetu okrivljenog, te njega presudi radi uglavljenog mu čina. Do tog zaključka dolazimo sliedećim: Postupnici, koji normiraju postupak pred političkim oblastima ne riješavaju taj slučaj, za to valja da tu analogno upotrebimo ustanove kaznenog postupnika. U vrieme, kad su izdani u uvodu ove razprave navedeni postupnici, bio je u krieposti kazneni postupnik od 29. srpnja g. 1853. Ovaj postupnik odredjuje u §. 427., da glede riješavanja priziva proti presudama radi prestupaka, vriede ustanove §§. 209. 210. i .304., koje rade o postupku višeg suda kod odlučivanja o prizivima proti osudama radi zločina. §. 209., koji imade naslov, «u koliko viši sud može preinačiti presudu nižeg sudca i na štetu okrivljenika», odredjuje u drugoj alineji: «Ako li je priziv podnio državni odvjetnik ili |